414 Slägtet Mugil. 



Mugil auratus, EISSO: Hist. nat. des princip. Product. de TEurope 

 mérid. T. Ill, pag. 390. - 1826. 

 „ „ CuviER & Valenciennes: Hist. nat. des Poiss, T. XI, 



pag. 43, pl. 308, fig. inf. - 1836. 

 „ „ A. GUNTHER: Catal. of the Acanth. Fishes in tlie Coll. 



of Brit. Mus. vol. III, pag. 442. — 1861. 

 „ „ Steindachner: Sitzungsber. der niath. naturwiss. Cl. 



der Kais. Akad. der Wiss. zu Wien Bd. LVII, l-.ste 

 Abtheil. pag. 682 — 1868. 

 „ „ Georg Winthek: Naturhist. Tidskr. 3:dje Eaekke, 12:te 



Bd. pag. 25. — 1879-80. 

 „ capito, C. A. Hansson: Till kännedomen om Norra Bohusläns 



Vertebrautfauna ; Öfvers. af K. Vetensk. Akad-.s Förli. 

 1880, N:o 4, pag. 21. - 1880. 

 Ånm. Sedan vi genom Prof. F. A. Smitts beredvillighet fått tillfälle 

 att undersöka det i zoologiska Piiksmuseura i Stockhobn förvarade exem- 

 plaret af den af Konservator C. A. Hansson under namn af Mugil capito 

 å ofvan anförda ställe beskrifne multefisk, hafva vi fiirvissat oss om, att 

 den icke tillhör denna arten, utan är en Mugil auratus, Risso, hvilket 

 den af HANSSON lemnade uppgiften öfver dess färg redan på förhand gaf 

 anledning att förmoda. Han uppgifver nemligen deruti, att den, då den 

 var färsk, hade "en stor guldfärgad fläck på gällockens sidor", och denne 

 fläck är en utmärkande karakter för Mugil auratus och har gifvit anled- 

 ning till dess artnamn. Uti beskaffenheten af gommen och det l:sta in- 

 fraorbitalbenet, hvilka lemna de bästa medlen för distinktionen mellan den 

 och Mugil capito, öfverensstäramer den, enligt hvad vi haft tillfälle att 

 erfara, fullständigt med den typiske Mugil auratus från Medelhafvet. 



Beslcr. Enligt Steindachner ernår den en totallängd af 

 åtminstone ungef. 1 1/2 fot. Det hos oss erhållna exemplaret, 

 som vi efter dess undersökning härmed beskrifva, har en total- 

 längd af 10 %o tum dec.m. eller 327 mill., men stjertfenans 

 spetsar äro ej alldeles fullständige, och de hafva utan tvifvel 

 varit några millim. längre. Kroppens största höjd, vid l:sta 

 ryggfenans början och midt emellan nosspetsen och stjertfenans 

 bas är 2 1/10 t. eller 63 mill., och innehålles således i totalläng- 

 den åtminstone 51/5 ggi'- Dess kroppsform liknar den af före- 

 gående art. Baktill, på stjerten, är den ganska starkt hop- 

 tryckt, men framtill är ryggen tjock och kullrig och märkbart 

 tjockare än buken. Hufvudet är äfven ganska bredt ofvan. — 

 Hufvudets längd är 22/,^ t. eller 66 mill., och således endast 

 föga större än kroppshöjden. Afståndet mellan ögat och nos- 

 spetsen är Yio t- Gller 18 mill. och ögats diameter är 13 mill. 

 Öfverläppen är liten och tunn och utan hudknölar, och dess 

 höjd i midten är blott 4 mill. De borst, som genomtränga 



