Sölvkveiten. 467 



till kroppens betydliga längd synes det temligen litet, då uem- 

 ligen munnen är tillsluten. Det är alltid kortare än största 

 kroppshöjden, ehuru någon gång skilnaden dem emellan är obe- 

 tydlig. Vanligen är den ganska betydlig. Dess längd, som är 

 märkbart vexlande, innehålles omkr. 7 till 9 ggr i totallängden, 

 enligt LuTKKN. Munspringan är vertikal och begränsas upptill 

 endast af mellankäksbenen, som äro tillspetsade vid deras nedre 

 ände och upptill breda samt der försedda med ett mycket långt 

 bakre utskott, som är mera än dubbelt längre än sjelfva benets 

 kropp. Den betydliga längden af dessa utskott gör, att munnen 

 kan framskjutas så, att hufvudet derigenom blir ett par tum 

 längre. Då munnen är sluten, ligga dessa utskott i en för- 

 djupning på pannan mellan ögonen, och då den är öppnad 

 och framskjuten, äro de framdragna och derigenom har då 

 uppkommit en djup grop långs pannan. Öfverkäksbenen äro 

 tunna, breda och vid undre änden afrundade samt å yttre sidan 

 strålformigt skulpterade. Underkäken, som med sin fräWe 

 ände framskjuter något framom öfverkäken, är hög, derigenom 

 att det tandbärande underkäksbenets vertikale eller öfre del 

 bakåt är starkt uppstigande och bildar öfverst, innanför öfver- 

 käksbenet med artikulardelen en uppstående något spetsig vinkel. 

 Underkäkshalfvans höjd härstädes är dock betydligt mindre än 

 dess längd, som utgör nära '/2 ^f hufvudets d:o. Näsborrarne 

 äro små samt tätt intill hvarandre och belägne på pannans 

 främre del ofvan främre kanten af ögonhålan. Den främre är 

 rundad och den bakre, som ligger närmast ögonhålan, har for- 

 men af en springa. Ögonen äro stora, och deras diameter inne- 

 hålles blott 3 till 4 ggr i hufvudets längd. Ögonhålorna sträcka 

 sig upp nära under pannans öfre kant. Då hufvudet är tunnt 

 och ögonhålorna stora, så följer deraf att pannans minsta bredd 

 mellan ögonen är helt obetydlig och innehålles flera ggr i ögats 

 diameter. Pupillen är elliptisk samt rigtad snedt uppifrån nedåt 

 och bakåt. Gällocken äro äfven de tunna, spröda och radiärt 

 skulpterade ben. Locket är ej synnerligen stort och af en 

 irreguliert elliptisk form, nedtill bredare och ojemnt afrun- 

 dadt. Underlocket är litet, baktill föga uppstigande och i 

 undre kanten tvärt afrundadt. Mellanlocket är stort, ellip- 

 tiskt och horisontelt, baktill något bredare och afrundadt 

 och i nedre kanten bugtigt. Förlocket företer en svag skär- 

 formig böjning, med nedre bakre hörnet jemnt och bredt 

 afrundadt och den främre kanten grundt konkav. Gälöppnin- 



