480 Slägtet llciralecus. 



mill. Munnen är liten men starkt framskj utbar, och mun- 

 springan är vertikal'), eller litet bakåt rigtad, då munnen är 

 sluten. Qvadratbenets ledknapp och underkäkens nedre eller 

 bakre del (angulardel eller bakre artikulardel) bilda en' något 

 nedskjutande trubbig vinkel under munöppningen, som, då denne 

 är sluten, framtill begränsas af den vertikalt stälde underkäken. 

 Mellankäksbenen äro rigtade uppåt och något bakåt samt äro 

 betäckta af öfverkäksbenen, så att blott en smal kant af dem 

 synes framom dessa senare, och de äro dessutom förmodligen 

 i sig sjelfva helt smala, men försedda med långa inre bakåt 

 rigtade utskott. Öfverkäksbenen äro enligt Hancocks och Em- 

 BLETONs afbilduing upptill föga smalare än nedtill, hvarest de 

 äro tvärt afrundade. Tänder saknas. Den ytterste eller 

 främste gälbågen har enligt Collett 43 gälräfständer. Tungan 

 är temligen framstående, men liten och slät samt orörligt fästad. 

 Munnen kan framskjutas 1 '/j ^iH '^ V2 ^- ^^^^r 45 till 75 mill., 

 hvarvid både öfver- och underkäken erhålla ett förändradt läge. 

 Pannans profil är konkav och starkt uppstigande till den höge 

 kam på hufvudets bakre del, på hvilken ryggfenans nackafdel- 

 niug har sitt läge, och hvilken sträcker sig fram ungefär öfver 

 ögats främre kant och der slutar med en tvär afsats, och bakåt 

 utan afbrott öfvergår i kroppens ryggkant. Ögats diameter 

 innehålles ungef. 6 ggr i hufvudets längd, och hos det Lind- 

 rothska exemplaret var det beläget 21/2 t. eller 75 mill. snedt 

 under den öfre konkave kanten af pannan, och hos det Han- 

 cock-Embletonska d:o l^io ^- ^Her 39 mill. snedt under eller 

 bakom samme kant. Enligt Lindroth har det sitt läge på 

 midten af hufvudets längd, och enligt de andre nyss nämnde 

 författarne ett godt stycke framom denne midt, hvilket senare 

 vid jemförelsen med R. gladius tyckes vara det rätta. Gäl- 

 locken äro fullständiga, samt med undantag af uuderlocket-) 



1) Den beskrifning och afbildning af munnen och uuderkäken, som 

 Hancock & Embleton gifvit, är icke god. Munnen är afbildad såsom nå- 

 got litet framskjuten och underkäkens gräns baktill och ledgång hafva icke 

 blifvit antydda. En bättre föreställning om munnens beskaffenhet får man 

 genom den i CuviER's Regne Animal illustre, Poissons, pl. 69, lemnade för- 

 träffliga af bildningen af Begaleeus gladius, som utan tvifvel har hufvudet 

 och nmnnen bildade på något när samma sätt som hos Regal. glesne. 



2) Hancock & Embleton hafva förbisett underlocket, hvilket på den 

 anförda figuren öfver R. gladius blifvit afbildadt. 



