Vanlige Hafkatten. 537 



ofvau den främre ledknappen på hyomandibiilarbenen är ett 

 starkt utstående, hoptryckt utskott. O. opistJiotimm är tydligt 

 men litet. Bakom ögonhålorna är kraniet starkt hopknipet 

 och å sidorna urhålkadt, och dess sidor äro här bildade af pann- 

 benen och af 0. sphenotica, af hvilka de förra bilda långs öfre 

 sidan af hjernkapselns främre del en långsgående, långsåt fårad 

 köl, och af hvilka de senare äro långt skilda från ögonhålorna. 

 Kraniets minsta bredd vid dess inknipne del bakom ögonhå- 

 lorna iunehålles omkring 1 ' ,, ggr i pannans minsta bredd 

 mellan nämnda hålor. Basisphenoidben saknas och alisphenoid- 

 benet är helt litet. Parasphenoidbenet är stort, högt och starkt 

 hoptryckt, för att kunna motstå det starka tryck, som eger 

 rum å det med det samma förenade plogbenet, då hårda skal- 

 djur krossas emot de på plogbenet varande krosständerna. Pa- 

 rasphenoidbenets undre kant är för det mesta tunn och skarp 

 och endast vid främre och bakre ändarne något utvidgad. De 

 båda pannbenen äro till en del sammanvuxna till ett ben, som 

 baktill är starkt inknipet. Mot det vanliga förhållandet bilda 

 de, och icke o. sphenotica, de utskott (postorbitalutskott), som 

 baktill begränsa ögonhålorna. Mellan ögonhålorna är pannbe- 

 net hos yngre plant och hos äldre plant-konvext, men betrak- 

 tadt från sidan bildar det derstädes en svag båge. Det har å 

 samma ställe en långs dess raidt gående fåra, som antyder 

 gränsen mellan de båda sammanvuxna pannbenen. Plogbenet 

 är stort och bredt, för att kunna lemna utrymme för de stora 

 krosständer, som på det samma äro fastade, och som intaga 

 nästan hela dess undre jemnbreda sida. Det är blott med en 

 kort tandlös spets som det baktill inskjuter mellan parasphe- 

 noidbenets båda lameller. Ectethmoid- och supraethmoidbenen 

 äro stora och förbenade, ehuru spongiösa. Det senare benet är 

 afrundadt på sidorna, och upptill och framtill tvärt afhugget 

 samt der försedt med 2me ledytor, emot hvilka de bakåt och 

 uppåt gående utskotten på mellankäksbenen artikulera. Dess 

 främre ände räcker jemnt lika långt fram som främre änden 

 af plogbenet. Infraorbitalbenen äro tjocka och bilda en stark 

 och sluten ring, och det främsta af dem är större än de andra, 

 ehuru icke af betydlig storlek. Nasalbenen äro små, fastade 

 till främre änden af pannbenet, till ectethmoidbenen och si- 

 dorna af supraethmoidbenet. Suspensorialapparatens ben äro 



