Sraörbulten. 565 



Gohius niger, Georg WintheR; Om de Danske Fiske af Slasgten Gobius; 

 Naturhist. Tidskrift, 3:dje Ra;kke, 9:de Bd. pag. 224. - 

 1874. 

 „ „ R.J COLLETT; Bidrag til Kundskaben om Norges Gobier; 



Christ. Vidensk. Selsk:s Forhandl. 1874, särsk. aftr. pag. 5. 

 — 1874. 

 „ „ Idem : Norges Fiske, pag. 52. — 1875. 



„ „ A. W. Malsi: Götebrs och Bohusbs Fauna, pag. 423, tafl. 



V, fig. 1. — 1877. 



Georg Winther: Prodr. Ichthyol. Dan. marin;!?; Naturhist. 

 Tidskr. 3:dje Eajkke, 12:te Bd. pag. 16 — 1879-1880. 

 „ „ Francis Day: The Fishes of Great Britain & Ireland, Part 



III, pag. 163, pl. LII, fig. 3. - 1881. 

 „ „ MÖBIU.S & Heincke: Die Fische der Ostsee, pag. 52. — 



1883. 

 Enligt C. U. Ekström') kallas den i Mörkö skärgård Smörbult, och 

 C. Cederström-) uppgifver, att den i trakten af Strömstad benämnes 

 S})iörputt, hvilken benämning äfven anföres af Malm (anf. st.) såsom före- 

 kommande i Bohuslän jemte den af Smörholt. I "Skandinaviens Fiskar"' 

 och i Skandinavisk Fauna kallas den Svart Smörbult. 



Anm. A. J. Ektzius (anf. st.) har äfven upptagit Gobius joso, Linné, 

 såsom förekommande både i Östersjön och vid våra vestra kuster, samt 

 återgifvit Linnés för den samme gifna diagnos. Dä denna senare till en del 

 kan tillämpas på haneu af Gobius niger, är det tydligt, att detta Retzii 

 upptagande af Gobius jozo i vår fauna beror på en förvexling med den 

 senare arten och, såsom Kruyer anmärkt^), på hänförandet af hanen &iG. 

 niger till arten G. jozo. Möjligen har han dertill blifvit förledd af O. F. 

 MiJLLER, som äfven upptagit Gobius jozo i sin Zoologise Danics Prodromus, 

 pag. 44. på grund af en föregående uppgift af Pontoppidan. 



Besh'. Ehuru den störste af vare Gobiider, är den dock 

 af ringa storlek och öfverstiger i allmänhet hos oss icke en 

 totallängd af 6 tum dec.m. eller 180 mil). Enligt Francis 

 Day (anf. st.) lär den vid Englands kuster blifva omkr. 8 t. 

 eller 240 mill. lång. Enligt våra iakttagelser synes oss honan 

 blifva större än hanen, hvilket äfven C. U. Ekström ("Skand:s 

 Fiskar") uppgifver. Den störste af oss undersökte hane var 47io t- 

 eller 132 mill. lång, och dess största kroppshöjd, öfver bukfenornas 

 fästen, var 7io t. eller 21 mill. och innehölls således i längden 

 omkr. (3 ggr.*). Den är af en ganska undersätsig och tjock 



1) K. Vet. Ak:s Handl. 1834, p. 60. 



2) Ufvers. af K. Vet. Ak-.s Förh. 1876, N:o 4. pag. 65. 



3) Danmarks Fiske, l:ste Bd. pag. 383 & 390. 



4J Könen åtskiljas för öfrigt bäst genom främre ryggfenan ocli geni- 

 talpapillen, enligt hvad derom här längre fram anföres. 



