570 Slägtet Gobius. 



fläckar och med glese smärre svartaktige fläckar långs midten 

 af kroppssidorna. Rygg- och analfenorna hos gamhi honor 

 nästan lika dem hos hanen i färgen, men bröst- och bukfenorua 

 äro ljusare och ljust gråbrunaktiga. Hos små ungar är färgen 

 ännu ljusare, men de äro dock mörkare än de af följande arter. 

 Vid bakre delen af främre ryggfenans bas är en svartaktig 

 fläck. Under ögat är ett mörkt vertikalt streck. Bröst-, aual- 

 och stjertfenorna grågulaktiga, den sist nämnda med mörkare 

 tvärgående, mer eller mindre tydliga streck'). 



Skelettet. Kraniet har hjernskålen bred och nedtryckt, med 

 föga eller icke märkbare långsgående kölai'. Occipitalregionen 

 är starkt utstående bakåt. Basioccipitalbenet begränsar nack- 

 hålet uudertill, och pä sidorna och upptill är detta omslutet af 

 sidonackbenen som äro utrustade med ledknappar. Öfre nack- 

 benet, som är långt skildt från det samma, har en obetydlig 

 långsgåeude köl. Ossa epotica hafva de bakre utskotten af- 

 trubbade, och hvai-keu de eller de bakåt utstående utskotten på 

 0. pterotica utskjuta på långt när så långt bakåt som sido- 

 nackbenen. De senare utskotten äro breda och nedtryckta. Ossa 

 opistJwtica äro stora och belägna på hjernskålens undre sida 

 och icke sträckande sig till dess bakre kant, samt inåt grän- 

 sande till basioccipital- och parasphenoidbenen. Detta senare 

 benet är kort och jemförelsevis bredt samt å undre sidan slätt. 

 O. sphenoticum begränsar såsom vanligt ögonhålan baktill och 

 är utstående öfver ledgropen för den främre ledknappen på hyo- 

 mandibularbenet. Basisphenoidben saknas, och parasphenoid- 

 benet bidrager till att bilda den främre delen af hjernskålens 

 undre vägg, emedan ossa prootica här äj-o åtskilda genom det 

 samma och bilda icke någon brygga ofvan det, och följaktligen 

 förefinnes ingen särskild ögonmuskelkanal. Pannbenen äro icke 

 sammansmälta, och de äro baktill utbredda, men helt smala 

 mellan ögonhålorna och der långsåt urhålkade eller med en 

 långsgående ränna. Deras främre smale interorbitaldel är å 

 deras öfre sida afskild från deras bakre brede parietaldel genom 

 en uppstående transversel köl, som är nära intill ögonhålornas 

 bakre kanter. Sidosilbenen äro starkt utstående, men tunna. 



1) Hos desse ungar är främre rvggfenan upptill afrundad och bakre 

 d:o och analfenan sänka sig bakåt. Från hvartdera ögat går en hudköl 

 bakåt till sidan af främre delen af den främre ryggfenan. Inga fjäll för- 

 märkas p<å hjessau eller nacken. 



