574 Slägtet Gobius. 



Gohhis Friesii, A. W. Malm: FovliaiuU. ved Skandin. Natmfovsk:s ll:te 

 Mode i Kjöbenh. 1873, pag. 383. — 1874. 

 „ „ E. COLLETT: Bidrag til Kundskabeu om Norges Gobier; 



Christ. Vidensk. Selsk:s Forh. 1874. pag 154. — 1875. 

 „ „ Idem: Norges Fiske, pag. 52. - 1875. 



„ A. W. MalM: Göteb:s ocb Bohusbs Fauna, pag. 425. — 



1877. 



Uti Skandinavisk Fauna har den erhållit den Svenska benämningen 

 Spetsstjertad SmörbuU, och i Göteborgs och Bohusläns Faana den af Stjert- 

 putt. Pä grund af dess sällsynthet liar den icke erhållit någon lokal be- 

 nämning. 



Anm. E, Collett liar förmodat, att den står nära Gohws Lesueurii, 

 Eisso (Hest. nat. des princip Product. de TEurope mérid. T. III, p. 284), 

 som enligt de af oss undersökta exemplaren med den öfverensstämmer i 

 det närmaste uti anordningen af hudpapillerna pä hufvudet, men saknar 

 fjäll på hjessan och nacken. Dess kroppen betäckande fjäll äro stora, lik- 

 som hos G. friesii, och den långs midten af kroppssidan gående raden räk- 

 nar ungefär samma antal, som hos den, hvilketäfven den vertikale raden mel- 

 lan främre delarne af 2:dra r3^ggfenan och analfenan gör, nämligen omkr. 25 

 i den förra och 6 i den senare raden. 2:dra ryggfenan och analfenan hafva 

 hvardera 14 strålar, och de bakre äro längre, men de bakerste i analfenan 

 räcka dock icke till stjertfenan. 3:dje strålen i l:sta ryggfenan är hos ha- 

 nen starkt förlängd, så att den är dubbelt längre än de andre och räcker 

 långt utom fenhinnan., Bröstfenornas strålar äro 19. Bukfenorna sakna 

 den hinna, som hos våra typiska arter sammanbinder de båda ytterste strå- 

 lame med hvarandra, och denna art hörer således till den afdelning 

 af slägtet, som af Winther blifvit upptagen såsom ett särskildt slägte 

 under namn af Lehetus. Stjertfenan är starkt tillspetsad och öfverens- 

 stämmer med den hos G. Friesii. Dess kroppsform liknar den hos denna 

 senare art, och den är äfven framtill något hoptryckt, och kroppens största 

 höjd innehälles hos hanen 6 och hos honan 5 ggr i totallängden. Ögonens 

 och nosens proportioner öfverensstämma äfven med dera hos den nämnda 

 arten, och underkäken skjuter något litet framom den öfre. Pannan mel- 

 lan ögonen är mycket smal, så att dess minsta bredd innehålles flere ggr 

 1 ögats diameter. Anus har sitt läge något framom midten af totalläng- 

 den. Genitalpapillen är kort hos båda könen, men den hos hanen är smal 

 och tillspetsad såsom vanligt, och honans är tjock och aftrubbad. Det 

 största af de 10 af oss undersökta exemplaren, som alla blifvit tillvara- 

 tagna vid Nizza af Prof. T. Thorell, samt förvaras i Upsala Universitets 

 zoologiska museum, är en hane, hvars totallängd är 2 t. eller 60 mill. De 

 öfriga äro något mindre, samt ungef. af den af Valenciennes (Hist. 

 nat. des Poiss. par Cuvier & Valenciennes, T. XII, pag. 34) uppgifne stor- 



med allt skäl blifvit ense derom, att G. gmcilis, Jentns, är en helt annan 

 art än Fries' G. gracilis, och enligt Guntheb möjligen är grundad på 

 unga exemplar af G. niger eller G. minutus, och enligt Collett sannolikt 

 på Gobius microps, Kröyer. 



