578 Slägtet Gobius. 



fjäll, liknande dem på kroppen och obetydligt mindre. Strupen 

 eller trakten framom bukfenorna är tetäckt med något mindre 

 sådana (icke cycloidfjäll). Trakten närmast omkring l:sta 

 ryggfenans bas är äfven betäckt af dylika fjäll. Långs midten 

 af kroppssidan och från öfre delen af bröstfenans fäste till 

 stjertfenan räknas uti en rad endast omkring 25, och uti en 

 vertikal rad å hvardera sidan mellan främre delarne af 2:dra 

 ryggfenan och analfenan blott omkr. 6 fjäll. — Sidolhiien är 

 utan tvifvel otydlig eller ingen. — Färgen har på både Fries' 

 och CoLLETTs exemplar varit otydlig. Collett säger dock, att 

 den synes hafva varit gulaktigt brun, med en rad mörkare 

 fläckar långs kroppssidan och långs rygglinien. Fenorna synas 

 hafva saknat egentlige fläckar eller tvärband, men alla fenhin- 

 norna äro dock punkterade med svart, i synnerhet hos bukfe- 

 norna, hvilka synas hafva varit svartaktiga. På locket före- 

 fanns en triangulär, spetsigt nedskjutande mörk fläck. Enligt 

 Fries hade hans exemplar en rad guldgula fläckar på gulbrun 

 botten långs midten af kroppssidan, och dylike fläckar följde 

 fenstrålarne på båda ryggfenorna och öfre hälften af stjertfenan. 

 Analfenan var mörkt skuggad emot spetsen och bukfenorna voro 

 nästan bläcksvarta. 



Af denna art hafva hittills, så vidt kändt är, endast 3:ne 

 exemplar erhållits nemligen det af framl. Professor B. Fries på 

 ofvan citerade stället beskrifna och i zoologiska riksmuseum i 

 Stockholm förvarade exemplaret, ett 2:dra i samma museum un- 

 der detta namn stående och ungefär lika stort exemplar, som 

 enligt den vidfästade etiketten blifvit taget i Strömstadsfjärden 

 i Bohuslän i halsen på en torsk d. l:ste Juli 1881, och det af R. 

 Collett å anf. st. beskrifna, hvilket förvaras i Christiania Universi- 

 tets zoologiska museum. Det första af dessa blef enligt Fries taget 

 ensamt bland en mängd andre fiskar med en stor sillvad den 5:te 

 Januari 1838 uti den djupe Gullmarfjärden i Bohuslän ej långt 

 från dess mynning, och således sannolikt på icke ringa djup. 

 Det af Collett beskrifna exemplaret har enligt honom blifvit 

 taget med så kallad bottenskrapa af Professor G. O. Särs i 

 Christiania Fjorden, och således sannolikt äfven det på något 

 större djup. 



