Bergstubben. 595 



Hvad dess lefnadssätt beträffar känner man intet annat, än 

 att den liksom föregående tillhör hafvet, och är en djupvattens- 

 form, som håller sig vid bottnen och sannolikt väljer sådana 

 ställen, der denne är lös, samt vid någon inträffande fara dyker 

 ned i d3^n. Den, vi togo, anträffades på dyblandad skalbotten- 



5. Gobiiis pictiis, A. W. Malm. 



Bergstubben. 



Hjessan, nacken och framryggen^ från micUen af l:sta 

 ryggfenan^ samt trahten under strupen framom hiikfenornas 

 bas nakna eller utan fjäll. Fjällen uti en rad långs midten 

 af kroppssidan mellan basen af bröstfenan och den samme af 

 stjertfenan omkring 40, och de uti en vertikal rad å hvardera 

 sidan mellan de främre delarne af 2:dra ryggfenan och anal- 

 fenan 10 — 11. Ögonen äro stora och nästan sammanstötande 

 upptill, och ögats longitudinelle diameter innehålles 3 Y3 — 3^U 

 ggr i hufvudcts längd. l:sta ryggfenan hos hanen utan för- 

 längd stråle, och båda ryggfenorna äro temligen nära intill 

 hvarandra, så att den l:sta^ nedfäld, hos hanen räcker till den 

 2:ära d:o, och hos honan räcker nära (ungef. en pupilldiameters 

 af stånd) den senare. Ryggen med 5 bakom hvarandra sittande 

 tvärgående gråhvitaktige eller Ijuse fläckar, af hvilka den ba- 

 kerste vid stjertfenans bas. Långs midten af hvardera kropps- 

 sidan 4 — 5 mörkbrune, mer eller mindre tydligen tvådelade 

 fläckar. Strupen eller trakten framom bukfenorna och undre 

 sidan af hufvudet fint p^mkterade med svartbrunt äfven hos 

 honan 1). Ryggfenorna med ett par rader af skarpt begrän- 

 sade svarte fläckar på sjelfva fenhinnan, samt ofvan dem med 

 en eller annan rad d:o af ljusare färg -). 



1 rf. 6; 2 rf. 1+9; af. 1+9; brf. 18; bf. 1+5; stjf. 11.. 



Gobius picius, A. W. Malm : Förhandl. vid de Skandinaviske Naturforskar- 

 nes 9.de möte i Stockholm 1863, pag. 410. — 1865. 

 „ „ Georg Winther: Om de Danske Fiske af Slsegten Gobiics;- 



Naturhist. Tidskrift, 3:dje Efekke, 9:de Bd. pag. 218. — 

 1874. 



1) Denna punktering skiljer den frän G. minutus & microps, som der- 

 städes hos honan äro gulhvita, utan en sådan punktering. 



2) Den karakter, hvarigenom man vid första påseendet lättast känner 

 denna art från Gobius minutus & microps, men icke från G. jeffreysii, är 

 den, att ögonen vid pannan nästan äro sammanstötande. 



