606 Slägtet Gobius. 



dess slut, har 1 eukel och oledad men mjukspetsig samt 9 le- 

 dade och grenige strålar, af hvilka den bakerste är dubbel. Den 

 är något längre än 2:dra ryggfeuan, och hos honan aftager den 

 i höjd bakåt, men är hos lianen lika hög baktill som framtill, 

 och dess bakre spets, som ej är så skarpt tillspetsad som den å 

 2:dra ryggfenan, räcker hos båda ej så långt tillbaka som den 

 senare. — Bröstfenorna äro, då de utbredas, snedt afrundade, 

 och, då de ej utbredas, ovala och trubbigt samt något snedt till- 

 spetsade, och räcka hos båda könen ej fullt så långt tillbaka 

 som bukfenorna, ehuru de synas vara något större hos hanen än 

 hos honan. De liafva 18 till 19 (hos den nämnda honan å ena 

 sidan 18 och å den andra 19) strålar, och äro af medelmåttig 

 storlek samt räcka ungef. till l:sta ryggfenans slut. — Buk- 

 fenorna äro, i förening utbredda, rundadt ovala och eljest ovala, 

 och räcka hos den äldre honan till basen af genital papillen, samt 

 hos hanen och de yngre något längre tillbaka. De hafva hvar- 

 dera 1 enkel och oledad men mjukspetsig samt 5 ledade och 

 grenige strålar, och de båda enkle strålarne äro sammanbundne 

 genom en väl utbildad, tvärs öfver främre delen af deras bas 

 gående hinna. — Stjertfenan, som är tvärt afrundad, eller nä- 

 stan tvär, med afrundade hörn, har 1 1 fullständige och grenige 

 samt ofvan och nedan omkr. 11 ofullständige och icke grenige 

 sidostrålar, af hvilka de 2Aie inre äro store och ledade. — 

 Fjällen likna dem hos föregående art, samt äro, liksom hos 

 den, på den framom 2:dra ryggfenan varande delen af kroppen 

 något mindre samt olikstora och stälda i mera irreguliera rader. 

 Uti en rad långs midten af kroppssidan mellan bröstfenans bas 

 och stjertfeuan förefinnas hos äldre individer omkring 40, och 

 mellan de främre delarne af 2:dra ryggfenan och aualfenan äro 

 å hvardera sidan 10 till 11 långsgående fjällrader eller 10 till 

 11 fjäll uti en vertikal rad. Hjessan, nacken, framryggen, 

 trakten närmast på sidorna af l:sta ryggfenan och trakten un- 

 der strupen framom buk fenorna sakna fjäll. Buken långs mid- 

 ten och trakten omkring anus äro äfven utan fjäll. Den främre 

 gränsen för fjällbetäckningen på ryggen går med en linie från 

 den bakre änden af 1 :sta ryggfenan till den öfre delen af bröst- 

 fenans fäste. Undertill går samme gräns mellan den yttre 

 kanten af bukfenans och den undre d:o af bröstfenans fäste. — 

 Färgen är mindre lysande än den af föregående art. Lefvande 

 är den svagt genomsigtig. Hanens färger äro något starkare 



