714 Slägtet Liparis. 



och nästan halfmånformigt, med den konkave kanten uppåt. 

 Halfmånens främre spets, som är fästad vid hyomandibularbe- 

 nets bakre på ett långt skaft sittande ledknapp, har en för- 

 tjockning, med en ledyta för den nämnda artikiilationeu med 

 hyomandibularbenet. Halfmånens konvexe kant har i midten 

 en utstående spetsig vinkel. Underlocket har en alldeles egen 

 form, och liknar en rätvinklig vinkelhake, hvars ene skänkel 

 är något böjd samt tjockare än den andre, ehuru båda äro 

 smale; och äfven det är litet. Förlocket är halfmånformigt, 

 men smalare emot den nedre änden. Mellanlocket är mycket 

 långt och smalt, nästan liknande en af gälhinuans strålar, till- 

 spetsadt vid båda ändarne samt böjdt närmare den bakre af 

 dem. Äfven detta ben liknar mycket det motsvarande hos Cal- 

 lionymus. De främre infraorbitalbenen äro sammanvuxna, och 

 det ena af dem (2:dra?) är förlängdt bakåt i en mycket långt 

 utdragen, fårad spets, som räcker tillbaka ända till förlocket. 

 Tungbeusapparatens ben äro af vanlig beskaffenhet. Os linguale 

 och o. hasihranchiostegdle äro små. Af gälhinuans strålar äro 

 de 2:ne främre långt skilde från de bakre 4, och sitta på främre 

 eller undre kanten af tuugbenshornet, dä de senare sitta på 

 dess yttre sida något innanför dess undre kant. De undre svalg- 

 benen äro korta, och gälbågarne af det bakersta paret äro smale. 

 — Kotornas antal är 36 och af dessa äro 8 till 9 bålkotor. 

 l:sta kotans neuralbåge är fast och har en liten neuraltagg. 

 Kudimenter af parapophyser börja redan visa sig på den 2:dra 

 kotan och tilltaga bakåt i storlek. Den sista stjertkotan har 

 tydlig urostyl. — I afseende på skulderapparatens ben är post- 

 temporalbenet litet, enkelt och af elliptisk form. Öfre nyckel- 

 benet är större än posttemporalbenet samt nedåt utbredt. På 

 inre sidan af nyckelbenets öfre ände sitter ett långt, böjdt och 

 tillspetsadt postclavicularben. N)'^ckelbenet har ungefär vanlig 

 storlek och form, men skulderbladet och korpbenet äro små. 

 Nyckelbenets nedre ände är något afvikande, derigenom att den 

 är större än den öfre samt ^å sin yttre sida vid främre kanten 

 försedd med en starkt utstående köl, som gör att nämnde kant, 

 som äfven å inre sidan har en sådan köl, är bred, och att be- 

 net här har fått en trekantig form. Brachialbenen äro temli- 

 gen stora. De främste strålarue i bröstfenan sitta på korpbe- 

 net. Bäckenbenen, som äro temligen löst fastade till de nedre 

 ändarne af nyckelbenen, äro ej stora, ehuru väl utbildade. Deras 



