'''1''' Slägtet Liparis. 



norra Frankrike, men har icke blifvit anträffad i södra Europa. 

 Den kan emellertid icke betraktas såsom någon högnordisk fisk, 

 ehuru Kruyer beskrifvit ett exemplar från Grönland. Den lär 

 äfven förekomma vid norre delen af N. Amerikas östra kust. 



Uti lefnadssättet öfverensstämmer den med föregående art, 

 och håller sig bland tångvegetationen vid bottnen liksom den, 

 och vi hafva i synnerhet anträffat den på grof grusbotten eller 

 skalbotten och äfven på stenig sådan. 1 dess ventrikel hafva 

 vi funnit lemningar af smärre snäckor (Eissoer) samt af kräft- 

 djur, och den lefver således af samma slags födoämnen som 

 föregående. Enligt Kröyek inträffar äggläggningen i Maj, eme- 

 dan han i medlet af denna månad erhållit romstinna honor. 

 Hansson (anf. st.) har redan den 11 April vid Strömstad er- 

 hållit honor, hvars 2igg voro nästan färdige att läggas. De 

 ofvan beskrifna honorna voro tagna i slutet af Maj eller början 

 af Juni, och hade då stora och mogna ägg, eller voro rom- 

 stinna. Häraf tyckes följa, att dess äggläggning inträffar un- 

 der våren och början af sommaren. Den fångas i Bohuslän 

 endast tillfälligtvis vid fångst af andra fiskar. 



Liparis fabricii, Kröyer. 



Liparis Fabricii, Gaimard (H. Kröyer) : Voyages en Scandin., en Lappo- 



nie et au Spitzberg ; Zoologie, Atlas, Poissons, pl. 



8, fig. 2. — 1845. 

 „ H. Kröyer: Naturhist. Tidskr. 2:den Esekke, 2:det 



Bd pag. 274. — 1846—1849. 

 . „ Idem: ibm, 3:dje Eiekke, l:ste Bd. 2:det Hefte. pag. 



235. — 1862. 

 „ A. J. Malmgren: Om Spetsbergens Fiskfauna; Öf- 



vers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1864, N:o 10, pag. 



513. - 1865. 



Ögonen äro temligen stora, och deras längddiaraeter utgör nästan '/j 

 af hufvudets längd. Hufvudet är stort, tjockt och högt. så att höjden öf- 

 ver nacken och sugskifvan är större än den öfver buken, men hufvudets 

 längd är något större än dess höjd och utgör ungef. '/^ af totallängden. 

 Framtill är det icke nedtryckt. Tänderna äro smala och treflikiga. Krop- 

 pen är starkt och jenmt afsmalnaude bakåt emot stjertfenan. och är myc- 

 ket låg framom dennas bas, så att dess höjd derstädes knappt utgör '/j af 

 största kroppshöjden. Störste tjockleken, öfver locken, är något mindre än 

 största höjden. Pannans bredd mellan ögonen är något mera än dubbelt 

 större än ögats längddiameter, och nosens längd är dubbelt större än den 



