20 



ligt forbunden med den foroven stærkt udvidede Muskelkam af 

 3die Straalebærer. Herved er der da ikke alene dannet en 

 solid Støtte for den store Straales Straalebærer, men tillige 

 et Støtteværk, som paa Grund af sin Sammenhæng udgjer et 

 ,,Watt'sk Parallelogram": udøves der nemlig et Tryk mod den 

 store Straale, vil 3die Hvirvel (og Legemet bagved den) kunne 

 bevæges nedad, men Trykket overføres gjennem Straalebæreren 

 paa hiin Plade af Hudpandseret og paa Grund af dennes skraa 

 Stilling igjen fremad paa det store Ribbeen. 1 Sandhed, en 

 høist sammensat Mechanisme. 



Brystfinnerne hos Siluroideslægterne Doras, Synodontis, Eua- 

 nemus, Pseudaroides, Clarias, Platystoma og Silurus. 



Figg. 18—30, Tab. H. 



Hos Siluroiderne ^) er „Skulderbæltet" temmelig forskjel- 

 ligt fra det bos Beenfiskene almindelige Forhold, en Forskjellig- 

 hed, der beroer paa den Soliditet, som udkræves for tilstrække- 

 lig at kunne støtte og føre Brystfinnens forreste, store Pig- 

 straale. Men denne Soliditet viser sig ikke alene i Benenes 

 Styrke, men ogsaa i det (tilsyneladende) ringere Antal Been. 

 hvoraf „Skulderbæltet" bestaaer. Der findes nemlig — reent 

 descriptivt taget — kun 3 Been: „Scapula", „Humerus" (H i 

 Figg. 26-28) og „Radius" (eller „Ulna") (B, ibid.). 



„Scapula" staaer to Steder i Forbindelse med Craniet, idet 

 dens øverste Green er befæstet til Os mastoideum (Cuv.) som 

 „Suprascapula" sædvanlig hos Beenfiskene, medens dens neder- 

 ste og inderste Green er forbundet med Os occipitale basilare. 

 Men Befæstelsesmaaden er forskjellig. Hos Pseudaroides og 

 Platystoma, hvor Craniet er bevægeligt forbundet med 1ste 



sin ©verste og nederste Ende har den en fremspringende Been- 

 knop, som passer ind i en Fordybning, henholdsviis paa 3die 

 Straalebærer og paa det store Ribbeens yderste Ende. 

 ^) Her som andensteds bruges for Nemheds Skyld Udtrykket „Silu- 

 roiderne" istedenfor ,,de her omhandlede Siluroider". 



