28 



Hos alle Slægterne ere de nagne, skurende eller gnidende, 

 fixerende Facetter paa Processen å saavel som de ligeledes 

 nøgne Vægge af Fordybningen i ,, Humerus" gullige, glatte, 

 næsten som polerede, saa at de glimte ved Lysets Tilbage- 

 kastning. Absolut glatte ere de ganske vist ikke. Hos Clarias 

 og Plecostomus ere de riflede, hos den sidste endogsaa grovt 

 og meget regelmæssigt; hos Silurus ere de svagt og utydeligt 

 riflede*); hos Platystoma kan man under Lupen see grovere, 

 uregelmæssigt bugtede, lineære Fordybninger; hos Pseudaroides 

 deels finere lige lineære, deels punktformige Fordybninger; hos 

 Doras kun talrige punktformige, fine Fordybninger; hos Syno- 

 dontis ligesaa, men grovere paa de glatte Partier, den øvrige 

 Deel af Fladerne som hos Pseudaroides. I en vis Forstand 

 kan det siges, at disse Sculpturforhold ingen Betydning have 

 for Fileringen afStraalen og Lydirembringelsen ; thi hos Doras 

 viser Processen J''s Flader i Mellemrummet mellem Facetterne 

 en grovere Sculptur i Form af li-neære Fordybninger under 

 den temmelig tykke, ikke overalt fastsiddende 

 Periost. Men for at man ikke skal misforstaae det nys 

 Sagte, gjer jeg bedst i at tilfeie, at disse Sculpturforhold for- 

 saavidt have Betydning for Fixeringen, som det i denne Hen- 

 seende er det Heldigste, altsaa Facetterne kunne fixere 

 kraftigst, jo mindre Sculptur der forefindes, jo 

 fladere, glattere, mere polerede Facetterne ere. 

 Dette vil man kunne overtyde sig om ved at overveie følgende 

 Forhold: Piggen er sværest og fixeres lettest (er vanskeligst 



Seet under en stærk Lupe viser der sig smaa Fremragninger paa 

 Fladen, af Form som kort afstumpede Kegler, der tildeels flyde 

 sammen. I Mellemrummene iraellem dem er Benet beklædt med 

 tykkere Periost. Paa Processens indre Flades Rand er den nøgne 

 Deel af Facettens Overflade forholdsviis betydeligt storre, idet 

 de med tyk Periost beklædte Steder have Form af grove, til- 

 deels sammenflydende Punkter. — Dette Forhold vil for Be- 

 skueren vise en ganske god Overgang mellem „Rifler" og „line- 

 ære Fordybninger". (Det undersegte Exemplar var ca. "h Meter 

 langt). 



