30 



som derimod optræde dybere nede. Tager man et Snit 

 af et ecalcineret og derpaa hærdet Præparat parallelt med 

 Overfladen, faaer man ligesom Billedet af et Sold: Gjennem- 

 snittet af de Haverske Canaler. Disses Talrighed til- 

 lader ikke at frembringe et Præparat, taget paa den sidst- 

 nævnte Led, af et ikke ecalcineret Been, da det springer itu, 

 først for Saven, senere paa Slibestenen. Samme Bygning vise 

 Skurefladerne paa den tagformige Kjøl (Fig, 1) paa Ryg- 

 finnens 2den Straalebærer. En lignende Bygning gjenfindes 

 hos Siluriis Glanis. Skurefladernes Sculptur er saaledes egent- 

 lio- kun et ydre CFdtryk for Beenmassens Structur, der er be- 

 tinget af den rigeligere Ernæring, som af let forstaaelige 

 Grunde udkræves paa disse Steder. Dette vil forraeentlig end 

 mere fremgaae ved en Sammenligning med Balistes og Tria- 

 canthus. Hos disse Fiske har jo nemlig Beenmassen en heelt 

 anden Structur: indeholder ikke Beenlegemer, men bestaaer 

 af Dentin. Men i Skurefladerne viser Beenmassen et lignende 

 Forhold, idet den er gjennemsat af talrige vide Saftveie (Pulper), 

 som forgrene sig til et nær Overfladen tætstaaende Næt. 



Men det bør strax tilfeies, at denne eiendommelige 

 Structur hos Silnroiderne ikke findes ved Skurefladerne alene; 

 thi et Snit gjennem Benet ved Leddefladen /? (Fig. 20—22) 

 viser det samme Forhold^). 



Muskulatur. Som det tildeels vil kunne sees afFigg. 

 26 — 28, danne „Humerus" og „Radius'' tilsammen 3 store 

 Flader 2), en øverste, en nederste og en bageste, til Befæst- 



1) Leddefladen y (Figg. 23 og 24) er hos Silurus og Plecostomus 

 derimod udklædt med et tyndt Lag Cellebrusk, hvis „Brusk- 

 legemer" ere fladtrykte nær Overfladen. 



^) Hos Silurus er Configurationen af Benene temmelig afvigende; 

 der findes her en forreste, noget opad vendende Flade, der 

 danner Gjællehulens Bagvæg, hvor ingen af Musklerne til Bryst- 

 finnen (men vel M. protractor „humeri" og Musklerne til Tunge- 

 beenspartiet og 5te — ufuldstændige — Gjællebue) have deres 

 Udspring, en bageste Flade og en nederste, der forlænger sig 

 opad og indad som en Huulning, der foroven afgrændses af en 



