Straaler er gjennemskaaret eller ikke): Straalen kan nemlig 

 derved føres bagud, men ligesom st^dviis, skurende eller skrup- 

 pende og under en svag og dump, skrattende Lyd. Ere Straa- 

 1erne fixerede i en heelt opreist Stilling, er det ikke muligt at 

 føre dem bagud ved samtidigt at trykke paa begge Straalerne. 

 Ere de derimod fixerede i en mere bagudrettet Stilling, kan 

 det lade sig gjere, men stødviis, under Frembringelse af en 

 lignende Lyd, som den nys nævnte. Ere Straalerne fixerede 

 — og det ligegyldigt enten de ere heelt opreiste eller ei — 

 ophæves Fixeringen, naar man lader 2den og 3die Straales 

 Mm. posteriores virke, ja endogsaa, naar 3die Straales alene 

 virke. Paa Grund af den skraa Stilling, som Ligamentet 

 njellem 2den og 3die Straale har, bevirker nemlig en bagtil 

 gaaende Bevægelse af 3die Straale, at 2den Straale hales lidt 

 opad, hvorved Fixeringen mellem den og Straalebærerens 

 midterste Kam ophæves. En svag Virksomhed af 1ste 

 Straales Mm. anteriores vil kunne bidrage til at Fixeringen 

 lettere ophæves. — Størst Betydning for Fixeringen har 2deu 

 Straales Anstemning mod Straalebærerens Kam. 



Hos Monoceniris Japonicus synes et noget lignende For- 

 hold at finde Sted ved de 4 forreste Dorsalpigge, at dømme 

 efter en lille Afhandling af Hilgendorf^), som kun skildrer 

 Skeletdelene, og disse neppe udtømmende eller heelt rigtigt. 



Rygfinnen hos Monacanthus Pardalis Linn. 



Fig. 8, Tab. I. 



Den forreste Eygfinne bestaaer, som bekjendt, at to 

 Straaler, af hvilke den forreste er en stor og stærk Pig, del- 

 er forbunden med Straalebæreren^) ved et Led af samme Form 



') Hilgendorf: Die Vorrichtungen zur Fixirung der Stacheln bei 

 Monocentris Japonicus. (Sitzungsber. d. Ges. d. naturforsch. Fr. 

 Berlin 1879. p. 22—25). 



^) Angaaende denne og dens Forbindelse med Craniet henvises til 

 Ho 11 ard 8 ovenfor citerede Arbeide. 



