55 



paa Gnidningsmodstanden imellem 2den Straale og Straalebæ- 

 reren. Lyden, som kan frembringes her, er kun meget svag. 



I^yg- og Gratflnnen hos Acanthurus cMrurgus Bl, 

 Figg. 9 og 10, Tab. I. 



Kygfinnen ^) bestaaer af stærke Pigstraaler, der sidde 

 skifteviis til haire og venstre og hvoraf de forreste (cfr. Donitz) 

 ere ringformigt forbundne med Straalebærerne. Den forreste 

 Straale er imidlertid af en særegen Form, nærmest som en 

 Hjelm : udhulet paa Undersiden, hvor der findes en nagen 

 og glat Beenflade. Paa hver Side sender den en Forlængelse 

 ned, som ved et Led (Fig. 10, ar) er forbunden med en lille 

 knopformet Proces paa Siden af Straalebæreren. Foran Leddet 

 har denne et lodret, cirkulært Udsnit (Fig. 10, hvor det er 

 gjort endeel større ved Bortfjernelsen af Noget af den forreste 

 Beenvæg). I dette Udsnit rager en Kam fra Straalebæreren 

 frem, der er jævnt afrundet oventil og, seet fra Siden, udgjør 

 omtrent Vs af en Cirkelperipheri (for hvilken Straalens Led 



') Min Opmærksomhed er blevet henledet paa denne Fisk ved en 

 Afhandling af W. Donitz: Ueber die Geleuke an der Riicken- 

 und Afterflosse der Teuthies Cuv. Val. (Arch. f. Anat. u. Phys. 

 1867 p. 210— 20j. Af denne Familie har jeg kun været istand 

 til at undersøge ovennævnte Art, som imidlertid efter Donitz's 

 Beskrivelse og Figurer stemmer neie overeens med Prionurus 

 scalprum. Denne Forfatters Beskrivelse og Afbildninger udmærke 

 sig — saavidt jeg har været istand til at controllere dem — ved 

 Neiagtighed, hvorfor jeg henviser til hans Afhandling, saa meget 

 mere, som han har havt et sterre Materiale. — Muskulaturen er 

 ogsaa rigtigt fremstillet, naar undtages, at han har overseet det 

 meget svage, bageste Par Muskler til forreste Straale, Med 

 Hensyn til Musklernes Virksomhed kan jeg derimod kuu tildeels 

 stemme overeens med denne Forfatter og slet ikke i hans Frem- 

 stilling af forreste Straales Stoppemechanisme. Det bør tilføies, 

 at denne neppe vilde være let at forstaae, naar man ikke anden- 

 stedsfra var bekjendt med det ledende Princip. 



