57 



rende Træk lægges an imod den nøgne, tværriflede Kam paa 

 Straalebæreren. At Dette er Grunden til Fixeringen, kan man 

 overbevise sig om derved, at Fixeringen ikke ophører, naar 

 man, i den antydede Stilling, ophører — dog ikke for plud- 

 seligt — med at lade Mm. ant. rad. Imi virke: thi da de 

 nøgne Flader nu engang virke mod hinanden, kan man ikke, 

 som naar Straalen ikke er fixeret, føre den bagtil ved at 

 trykke 2den Straale bagud. Fixeringen ophører derimod som 

 Regel, naar man overlader begge Straaler til sig selv. Ere 

 Finnestraalerne ikke forte heelt fortil, kunne de ikke fixeres 

 fuldstændigt, hvilket kommer deels deraf, at de nøgne flxerende 

 Flader kun i denne Stilling berøre hinanden i den størst 

 mulige Udstrækning, og deels af, at Ligamenterne mellem de 

 to forreste Straaler kun i denne Stilling kunne anvendes til 

 med hele den virkende Kraft at lægge 1ste Straale an imod 

 Straalebærerens Kam, da Retningen af Ligamenterne kun i 

 denne Stilling er (næsten) lodret paa 1ste Straales nøgne Flade. 

 1 en hvilkensomhelst anden Stilling af Sti aalerne kan man ved 

 Hjælp af Mm. ant. rad. Imi og et Tryk paa anden Straale føre 

 Straalerne bagud, idet dog de negne Flader skure mod hinan- 

 den, hvorved der frembringes en tydelig, men svag, skurrende 

 Lyd, der blivor svagere, jo mere man forer Straalerne bagtil, 

 og tilsidst ophører. 



Gatfmnens Fixeringsmechanisme er af samme Bygning 

 og Function, men svagere. 



Det maa ankges, at Betydningen af Fixeringen hos denne 

 Fisk ligesaa væsentligt er at tjene lil at holde Finnen udspilet 

 ved Anvendelse af den mindst mulige Kraft, som til at holde 

 Piggene ubevægelige under deres Anvendelse som Vaaben. 



Den store Torn paa Siden af Halen, hvorefter Fisken 

 har faaet sit systematiske Navn, kan ikke fixeres. 



Svømmeblæren er ikke undersøgt hos dette Dyr; om 

 maaske ogsaa den kan frembringe Lyd, veed jeg derfor ikke. 



