60 



Hos de efterfølgende Slægter, TriacantJms, Centriscus og 

 Gasierosteiis frembringes Fixeringen ligeledes ved Hjælp af 

 nøgne Beenflader; men der bestaaer den væsentlige Forskjel 

 fra de tidligere fremstillede Former, at Fixeringen iværksættes 

 af en enkelt Straale, og ikke ved Hjælp af nogen anden tillige. 

 Det er kun tildeels lykkedes mig at forstaae Fixeringsmecha- 

 nismen her paa Grund af, at der kun har foreligget et rige- 

 ligere Materiale af Gasterosteus, den eneste Form, som tillige 

 er iagttaget levende; men selv de store grønlandske Exemplarer 

 af G. aculeatus, som Hr. Dr. Liitken var saa velvillig at over- 

 lade mig, ere for smaa til, at man ved Manipulation kan finde 

 ud af Mechanismen ved dem, alene for sig. 5te og 6te Dor- 

 salpig hos Monocentris Japonicus fixeres maaskee (cfr. Hilgen- 

 dorf 1. c.) paa samme Viis; som et forholdsviis svært bygget 

 Dyr vil den være at anbefale til nærmere Undersøgelse. 



Rygfinnen hos Triacantlius brevirostris Schl. 



Figg. 12—15, Tab. I. 



Den forreste Rygfinnes første Straale er, som bekjendt^ 

 en lang og stærk Pig. Dens store og svære Straalebærer er 

 forneden nedsænket i en Grube, der dannes af Os occipitale 

 og den dermed ved Sutur forbundne Bue af 1ste Hvirvel^). 

 Straalebæreren er ikke synderlig bevægelig i denne Forbindelse, 

 som desuden sikkres ved et stramt Ligament til Craniet for- 

 oven og ved en (et Par) kort, men bred og kraftig Muskel fra 

 Craniet til Straalebærerens Forside. Foroven er Straalebæreren 

 bredt og temmelig dybt udhulet, saa at der hæver sig et Par 

 svære Kamme (Fig. 15) iveiret paa dens Sider. Midt i Ud- 

 hulingen hæver sig igjen en noget lavere, oventil afrundet 

 Kjøl (ibid.), der bagtil fortsætter sig i en høi, spinkel, næsten 

 lodret opstigende Proces (ibid. pr.). Seet fra Siden (Fig. 14, 



Men, som det ogsaa ellers hos Fiskene er Tilfældet, hvor Hvirvler 

 ere forbundne ved Suturer, findes saadanne ikke mellem Hvirvel- 

 legemerne. 



