66 



Hos den døde Fisk er den lange Pig fixeret saaledes, at 

 man ikke kan bevæge den, hverken ved Hjælp af dens Muskler 

 eller med Fingrene, naar man da ikke vil bruge Vold. Efterat 

 jeg havde seet Tilstedeværelsen af de omtalte cirkelformede 

 Kjøle og deres Beskaffenhed, og deraf lært, at Fixeringen 

 beroer paa, at Straalen trykkes ned mod Straalobæreren, var 

 det mig ogsaa muligt at ophæve Fixeringen ved at trække 

 Straalen opad og samtidigt give den en cirkulær Bevægelse, 

 ligesom tidligere omtalt ved Triacanthus. Af Dyret selv 

 fixeres Straalen vistnok ved den samtidige Virksomhed af dens 

 Mm. anteriores og posteriores. — Om de Bindevævsdele, der 

 findes mellem Piggen og Straalebæreren enten fortil eller ved 

 Leddet, tjene til at ophæve Fixeringen i Lighed med, hvad 

 der er Tilfældet hos Triacanthus, vare Exemplarerne for smaa 

 til at afgjøre; hvorledes Fisken selv ophæver Fixeringen, er 

 derfor uvist. 



Rygpiggene hos G-asterosteus aculeatus Linn. 



Fig. 17, Tab. L 



Rygfinnens 3 isolerede Pigge ere anbragte hver paa sin 

 Straalebærer, der foroven er forsynet med en sammentrykt 

 Kjøl, som er forholdsviis bred foroven, men paa Siderne 

 forsynet med et Par Fordybninger. Straalens Grund er kløftet, 

 men forneden nærme dens Grene sig igjen til hinanden ved 

 Hjælp af en rund, knudeformet Proces, der griber ind i For- 

 dybningen paa Siden af Straalebærerens Kjøl. Herved dannes 

 en Deel af Straalens Led; den øvrige Deel fremkommer ved, 

 at dens Grene forneden løbe ud i en lang, transversal Proces, 

 hvis nedadvendende, (forfra bagtil) smalle Flade er forbunden 

 med den øverste Ende af Straalebærerens Muskelkam, der 

 forøvrigt er temmelig svag. Ved alle Leddefladerne ere 

 Benene forbundne ved betydelige Ligamentmasser. Straale- 

 bærerens Kjøl er nøgen foroven, og dens midterste Parti 

 hæver sig igjen op som en smal, lav Kjøl. Seet fra Siden, 



