71 



Muskelen igjen fere den udad, indtil Processen støder an imod 

 den nederste Stoppeflade, hvorpaa Bevægelsen atter standser. 

 M. interior posterior fører Straalen ind til Kroppen, idet den 

 paa samme Tid vrider den opad og udad, hvilken sidste Be- 

 vægelsesretning fører Processen d fri af „Bækkenets" Stoppe- 

 flader. Den kan ophæve Fixeringen i begge Straalens Stil- 

 linger. Befinder Straalen sig i en af disse, og man samtidigt 

 trækker i M. exterior anterior og M. interior posterior, men 

 stærkest i denne, saa føres Straalen bagud, men under en 

 Skuren, der vedvarer indtil de nøgne Flader have passeret 

 forbi hinanden; den kan tydeligt føles, men rigtignok kun 

 ganske svagt høres. 



Paa Grund af, at Stoppefladerne helde noget imod „Bæk- 

 kenets" øvrige Overflade, vil et Tryk udvendig fra, især bagfra 

 fortil, kun bevirke, at Straalen fixeres end stærkere. 



Hos Tr. brevirosfris^ der dog er blevet mindre udførligt 

 undersøgt, findes aldeles den samme Indretning af Fixerings- 

 mechanismen. 



Det Forhold, at Straalen kun kan fixeres i to Stillinger, 

 gjenfindes ved Bugfinnerne hos Monocentris Japonicus , at 

 ^ømme efter Hilgendorfs Fremstilling (1. c.) af Skelet- 

 delenes Form. 



Bugflnnerne hos Capros aper Linn. 



Fig. 34, Tab. III. 



„Bækkenet" er som Heelhed betragtet et kraftigt, skraat 

 nedad og bagud rettet Been, hvis forreste Ende omfattes af 

 den indvendige Flade af begge „Humeri", med hvilke det er 

 forbundet ved meget stramt, fibrøst Bindevæv, saa at kun en 

 meget ringe Bevægelighed kan finde Sted. Det frembyder '2 

 Flader, en opad- og bagudvendende og en nedad- og udadven- 

 dende, hvilken sidste imidlertid igjen er deelt ved et Par høie 

 Kamme i 3 Flader, nemlig en udadvendende paa hver Side 



