94 



om Doras. Den Lyd, en Platystoma ^) frembringer, kan høres 

 i en Afstand af over 20 Fod, naar Dyret er paa Land. 



Af Beskrivelsen af disse 3 Slægters Svømmeblære vil 

 det fremgaae, at den, særlig bos Doras og Platystoma, er saa 

 „cellet", som man sjeldent træffer det blandt Fiskene; ja 

 Doras maculatus synes at have den meest celledeelte Svømme- 

 blære af alle Fiske (raaaskee med Undtagelse af Gymnarchus . 



Joh. Miiller-): „Aber beim Platystoma fasciatum fand 

 ich eine Verbindung des kammerigen Baues mit einem eigen- 

 tbtimlichen platten zelligen Sanm an den Seiten und ara 

 hinteren Umfang der Schwimmblase. In diesen verzweigen 

 sich feine Luftcanåle, nach vorn hin verwandelt sich der zellige 

 Saiim jederseits in einen platten freien zelligen Fliigel''. Dette 

 vil temmelig sikkert medføre en yderligere Forøgelse af Lydens 

 Styrke. Kamret Svømmeblære med Muskler findes desuden 

 efter Kner^) hos PI. sturio Kn., PI Vaillantii C. et Val, 

 PI. platyrhynclms C. et Val. og PI. Lima Agass. 



Pygocentnis. 



Svømmeblæren er langstrakt^) og deelt i to Afdelinger, 

 der ere forbundne ved en kort Forbindelsesgang, hvori Luft- 

 gangen udmunder. Yderhinden bestaaer i forreste Afdeling 

 af to fibrøse Lag; i det yderste gaae Fibrerne paatværs, i det 

 inderste paalangs. I bageste Afdeling, hvor Inderhinden er 



') De undersegte Exemplarer vare som Regel af 1 Meters Længde, 

 eller noget derunder. 



') Op. cit. p. 139. (Zellige Schwimrablasen bei einigen Siluroiden). 



^) Kner: Ichthyologische Beitrage. II. (Sitznngsber. d. k. Akad. d. 

 Wiss. Wien. Bd. 26. 1857. p. 373). 



*) Hertil nogle Maal (i Centimetre : Dyrets Totallængde 21 ; 

 Sverameblærens 1ste Afdeling 4; den største Brede af dens 

 elastiske Baand 0,4; 2den Afdeling 2.5; Forbindelsesgangens 

 Længde 0,3—0,4 (o: udvendigt Maal — indvendigt O.e); Luft- 

 gaugen 3. 



