114 



Det tredie Afsnit „Beobachtungen iiber die Tone der Fischer- 

 turde dog være det uheldigste. Thi hvad saa end Aristoteles 

 og Cuvier havde meent, saa tillagde Joh. Muller det ikke 

 nogen Betydning, men meente, at han var istand til at komme 

 til et sikkrere Resultat ved en Slutning a priori. Thi at den 

 berømte Berliner-Fysiolog benyttede denne Methode her, vil 

 lettelig kunne sees af følgende Citater: (p. 266). „Im Munde- 

 jedes Fisches konnen, wenn er sich in der Luft befindet,. 

 Lufttone entstehen, gleichviel ob er eine Schwimmblase besitzt 

 oder nicht, ob die Schwimmblase geschlossen ist oder einen 

 Luftgang in den Mund besitzt. Dagegen kann bei einem 

 Fisch, der unter Wasser tont, an Lufttone nur dann gedacht 

 werden, wenn er einen Luftgang der Schwimmblase besitzt 

 und wenn dieser hinreichend weit ist, um Luft plotzlich aus- 

 zutreiben. Dann muss bei solchen unter Wasser tonenden 

 Fischen, deren Schwimmblase geschlossen ist, wie z. B. bei 

 den pisces vocales aus der Familie der Sciaenoiden und beim 

 Dactylopterus volitans von Lufttonen unter Wasser ganzlich 

 abgesehen werden, da die Luft ihrer Schwimmblase unter keinen 



Umstanden Tone bedingen kann ') Die Ursache der Tone 



dieser Fische unter Wasser kann daher nicht von der Luft 

 und nur von harten Theilen herriihren, wie sich. von Dacty- 

 lopterus direct beweisen låsst". — Joh. Muller vilde vistnok 

 være bleven meget forbavset, om Nogen havde fremsat en 

 analog Slutning for Fuglenes Vedkommende og sagt : Aarsagen 

 til de Toner, Fuglene frembringe, kan ikke hidrøre fra Luften 



Bagrus couma, B. Comraersonii, Doras arinatulus og Pygocentrus 

 niger, der alle ere opferte hos Cuvier og Valenciennes, som 

 tillige have alle de af Joh. Miiller anførte Arter (sel vfelgelig med 

 Undtagelse af dem, som høre til Plectognatherne, da disse ikke 

 ere behandlede i deres store Værk over Fiskenes Naturhistorie). 

 Og fra andre Forfattere: Cottus Virginianus, Macrurus coelorhyn- 

 chus og Lepidosiren jiaradoxa. 



I et kommende Aarhundrede vil maaskee en lærd og skarpsindig 

 Landsmand drage den Slutning heraf, at man i Tydskland (og 

 altsaa i Europa) paa Joh. Miillers Tid ikke har kjendt — 

 Trommen. 



