125 



Synodontis Schal Bl. 

 Vig. 48, Tab. IV. 



Svømmeblæren er forlioldsviis lille ') og simpel, bredt æg- 

 formet. Bagtil er den (i Vi o af sin Længde) deelt ved en 

 Længdeskillevæg: ved dennes Forende findes forneden en Ind- 

 snevring eller ufuldstændig Tværskillevæg, som allerede er synlig 

 udenpaa Svommeblæren som en Fure. Forøvrigt er Svømme- 

 blærens indvendige Flade glat. 



Yderhinden er meget tyk, fibrøs, rigid, ikke sammenfal- 

 dende. Dens Fibrer gaae i det yderste Lag hovedsagelig paa- 

 langs (see Figuren), i det inderste Lag hovedsagelig i en 

 Ketning lodret derpaa: i Kygsiden have Fibrerne dog omtrent 

 samme Forløb i begge Lag i Nærheden af Midtlinien, da det 

 yderste Lags Fibrer bøie noget indad her. Bagved Muskel- 

 fjedrenes Plade findes der udviklet en eiendommelig tyk, gelatinos 

 Masse. Indefhinden er overalt tynd. 



Det bageste Par Springfjedres ]\Iuskler (msv) ere lang- 

 strakte og kraftige: mod Sædvane udspringe de deels paa 

 Undersiden af Rygfinnens 3(1 ie Straalebærer, deels — og væsent- 

 ligst — paa en meget svær Aponeurose-) som sti-ækker sig 

 nedad og lidt skraat bagud fra Straalebæreren til Hvirvelsøilen. 

 Springfjedermuskelen er dækket af "Hjelmens" nederste Deel, 

 saa at deres nederste Eande følges ad. Den nederste af Le- 

 gemets øvre Sidemuskler liggei- nedenfor Springfjedermuskelen 

 og fæster sig deels til Craniet, udvendigt for den og deels til 

 den " store Hvirvel" under Springfjedermuskelen. Heraf kommer 

 dennes eiondommelige buede Form. Den fæster sig til Enden 

 af en langagtigt knopformet, Proces (ep) hvori Muskelfjederen 

 fortil lober ud foroven. Derfoi-, og tillige fordi den fra Hvir\el- 

 søilen udsi)ringende Deel af Muskelfjederen er en (svagt snoet), 

 horizontal Plade, have Musklerne den samme Virkning: at føre 



') Hos et Exeniplar (Hun) af 29 Ctm. Længde var Svoinmeblæren 



kun h Ctra. lang, men 4 Ctm. bred. 

 ') Paa dennes Bagflade have de overste af Logemets ovre Sidemuskler 



deres Udspring. 



