141 



Noiis avons deja vu des effets trés-analogues dans les tortues; 

 et noiis en trouverons de presque semblables dans plusieurs 

 genres de poissons osseux, teis qiie les zées, les trigles et les 

 cobites.« Shaw (op. cit. p. 413) om B. vetula: »It is sup- 

 posed to have obtained its popular title from the slightly mur- 

 muring noise, which it utters Avhen first taken.« Endelig har 

 Hr. Dr. med. A. T. Go es ved det 12te Skandina^dske Natur- 

 forskermode ^dist mig den Velvillie at meddele mig, at han i 

 Vestindien havde hørt en Balistes sp. give en brummende Lyd 

 fra sig, uden at den bevægede Rygfinnen, hvilket stemmer 

 meget godt med det ovenfor (p. 105) Yttrede. 



Svømmeblæren er temmelig stor ,og er, overeensstemmende 

 med den korte, men høie Bughule, langt høiere end den er 

 lang. Fortil forlænger den sig paa Rygsiden i et Par yiåe, 

 men korte*) Pukler, der gaae henimod Craniets Bagvæg. Yder- 

 hinden er meget tyk, seig, fibrøs, rigid; i dens yderste Lag 

 folge Fibrerne Blærens Hovedretning, gaae altsaa nedad og 

 bagud ; i dens inderste Lag lodret derpaa, ringformigt. Inder- 

 hinden er meget tynd. Svømmeblæren er. meget nøie forbunden 

 med 3die og 4de Hnrvel og med »Skulderbæltet«, saaledes at 

 den meget tydeligt bevæges, naar man bevæger det meget lange 

 og kraftige „Coracoideum". 



Der findes ingen Muskler, hverken til eller paa Svømme- 

 blæren*), men en Deel af Legemets nederste Sidemuskler, der 

 udspringer fra »Scapula« og »Coracoideums« øverste Ende 

 (Ribbeen findes ikke), er temmelig nøie forbunden med Svømme- 

 blærens Væg. og efter den nederste Begrændsningslinie for 

 denne Forbindelse er der i Væggen udviklet et stærkere, trindt, 

 ringformigt Parti, der springer lidt frem i Svømmeblærens 

 Lumen. 



Efter den anatomiske Bygning maa Svømmeblæren ansees 

 for et Lydorgan. 



') Deres forreste Ende er dog ikke seet, da de vare fulgte med 

 Hovedet, der havde tjent som Undersøgelsesmateriale for G. 

 "Winther. 



