153 



Joh. Muller siger vel (1. c. p. 154): „Uebeisieht man alle 

 diese Bilcliingen bei den Ophidien, so iiberzeugt man sich, 

 dass sie keine Beziehung zur Entstehiing von Tonen haben 

 konnen, sonderen zur Erweiterung und Verlangerung des vor- 

 dern Theils der Schwimmblase bestimmt sind, also berechnet 

 sind das specifische Gewicht des Fisches im vordern Theile zu 

 verandern." Men hvor lidet enig jeg kan være med denne 

 berømte Anatom og Physiolog, saa er der dog den relative 

 Enighed imellem os, at Svømmeblæren hos Ophidium i mange 

 Henseender er bygget paa samme Maade som hos Doras, 

 Synodontis, Malapterurus, Euanemus (og Auchenipteru-s). 



Ophidium Rochii Joh. Miill. Af denne Art har jeg 

 undersøgt 3 Exemplarer (paa 23 Ctm. Længde), som jeg skyl- 

 der Hr. Dr. Lutkens Velvillie. Skeletbygningen er aldeles 

 ligesom hos O. Broussoneti ? ; Muskulaturen ligeledes. Svømme- 

 blæren adskiller sig fra denne Arts i Følgende : Halsen er skar- 

 pere afsat og har forholdsviis tykkere Yægge. Den bageste 

 lille Pukkel (Fig 58, p) udmunder ikke i selve Svømmeblærens 

 Hovedrum, men i et ved en Duplicatur af Yderhinden dannet 

 fibrøst Rør (ibid., p '), der opnaaer Vs af Svømmeblærens 

 TotaUængde. Fortil findes der, istedenfor det bruskagtigt for- 

 tykkede Parti hos O. Broussoneti?, en massiv Knogle, der er en 

 ligefrem Forbening af Yderhinden. Ligamentet fra 1ste Rib- 

 been er befæstet til den, men Muskelen fra Craniet til Svøm- 

 meblæren gaaer ikke til den, men til Bunden af en lille men 

 skarp Fordybning ved Siden af den, hvilken opstaaer paa den 

 uforbenede Deel af Svømmeblæren paa Grund af, at Knoglen 

 træder saa stærkt frem. 



Svømmeblærer af meer eller mindre lignende Beskaffenhed 

 ere kjendte hos: O harhattan Linn. (efter Bro ussonnet '), 



') Broussonnet: An Account of the Ophidium barbatum Linn. 

 (Phil. Trau?. of tbe roy. soc. London, vol. LXXL 17^1 p. 

 426). 



