160 



Muskulatur. Paa Siderne af Svømmeblæren findes et 

 Par store og, især bagtil, tykke Muskelflader, der beklæde over 

 Halvdelen af Organets Overflade. Paa Undersiden naae de 

 ikke saa langt henimod Midtlinien som paa Eygsiden, hvor de 

 støde sammen bagtil. Muskelfibrerne gaae paatværs, men tillige 

 noget skraat bagud (paa Bugsiden fra Midtlinien, paa Kygsiden 

 henimod den) ; henimod Organets Bagende gaae Fibrerne efter- 

 haanden mere lige paatværs. — Pleura er stærk, men temmelig 

 tynd, dog er den tykkere bagtil paa Eygsiden, hvor Muskel- 

 fladerne støde sammen. 



Efter dens anatomiske Bygning maa Svømmeblæren her 

 være et, i Forhold til sin Størrelse endogsaa , meget kraftigt 

 Lydorgan. 



Af denne Slægts Arter er det kun sikkert bekjendt om 

 B. gnmniens ? L., at den giver Lyd fra sig; dens Svømme- 

 blære er ikke nærmere bekjendt, men hos B. trispinosus Gthr. 

 (B. grunniens C. et Yal.) er den, efter Cuvier og Valen- 



ciennes, „di^^sée en deux vessies secondaires, réunies par 



un canal transversal et trés-étroit par leur partie postérieure." 

 En lignende Form og Muskelbeklædning har den hos de Arter, 

 hvis Splanchnologie er kekjendt: B. Dussumieri, B. Surina- 

 mensis og B. porosissimus efter Cuvier og Valenciennes 

 (Op. c. T. XII), samt B. didactylus, efter Giinther^). Den 

 første Forfatter, der omtaler Lyden af en Batrachus-Art, er 

 Nieuhof (BrasiUænse Zee- en Lantreize p. 271: „Knoerhaen"). 



Holacanthus tricolor Bl. 



Svømmeblæren er meget stor og indtager hele Eygsiden 

 af Bughulen. Bagtil er den deelt i to korte, men vide Pukler, 

 der ikke ere saa lange som deres Brede eller Høide. Netop 

 ved deres Udspring findes der paa hver Side af Svømmeblæren 

 to halvmaaneformede, næsten vandret stillede, ganske tynde 

 Membraner, hvis forreste frie Eand springer svagt 2) frem i 



') A. Giinther: Catalogue of Fisbes. vol. III. p. 172. 

 *) Hos et Exemplar af 17,5 Ctm. Totallængde var den ovcrste 9 Mm. 

 lang forfra bagtil. 



