162 



Sciænolderne. 



Foruden Siluroiderne, Trigliderne og Pristipomatiderne er 

 der ingen af de store Fiskefamilier, der kan opvise saa mange 

 Arter, der ere bekjendte som lydfrembringende, ligesom Svømme- 

 blæren optræder under de forskjeDigste og tildeels meget com- 

 plicerede Former, snart med Muskelbelægning, snart ogsaa uden 

 en saadan, idet Forlængelser fra den trænge ind i Kroppens 

 og Halens Muskulatur: Forhold, som bevirkede, at Cuvier og 

 Valenciennes paa en Tid, hvor der ikke forelaae en eneste Under- 

 søgelse af den Maade, hvorpaa Lyd frembringes hos Fiskene,, 

 ad Inductionens Vei naaede til den p. 112 citerede Slutning, 

 at Svømmeblæren — og da særlig hos denne Familie — maatte 

 have Noget at gjøre med Lydens Frembringelse. Med Sikkerhed 

 vides følgende Arter at være lydgivende: Sciæna Aquila Lac, 

 Umbrina cirrhosa Linn., OtolitJius regalis Bl. (Labrus squeteague 

 Mitchill, 1. c. p. 398) og Pogonias Chromis Linn. (Sciæna 

 fusca Mitch. 1. c. p. 411); mindre sikkert: Pogonias fasciatus 

 Lac. (Labrus grunniens Mitch. 1. c. p. 405), Corvina Ronchus 

 Cuv. et Val. (T. V. p. 107), Umhrina Ronchus Val. (Webb et 

 Berthelot : Hist. nat. des Iles Canar. T. II, Ps. 2. p. 24), Um- 

 hrina Canariensis Val. (ibid., p. 24), Sciæna ocellata Linn. (Se. 

 imberbis Mitc. 1. c. p. 411), Larimus Deniex Cuv. et Val. (T.. 

 V. p. 139) og Micropogon undulatus Linn. (Cuv. et Val. T. V. 

 p. 217 og p. 221, Bodianus costatus Mitch, 1. c. p. 417), — 



Af disse er det kun lykkedes mig at faae undersøgt Micro- 

 pogon undulatus L. (Fig. 61, Tab. IV.). Svømmeblærens Form 

 behøver ikke nogen nærmere Fremstilling end den i Figuren 

 givne. Paa Midten^) udspringer et (et Par) slankt, trindt 

 Horn, som gaaer fortil langs Siden af Svømmeblæren, 

 ved hvis Forende dets yderste Spids igjen gaaer bagud. Yder- 

 hinden er fibrøs, rigid, sølvglindsende ; Inderhinden pellucid: 

 det »røde Legeme« hesteskoformet, anbragt paa Bugsiden. 



') Bot3de]igt længere tilbage hos det af Cuvier og Valenciennes (T. 

 V. PI. 138) undersøgte Exemplar. 



