172 



ligviis Tilfældet med H. Sammara Forsk, (see Note 2 paa 

 Side 168); andre lydgivende Fiske ere ikke kjendte indenfor 

 Berycoiderne ; efter de af Cuvier og Valenciennes samt Stannius 

 (1. c.) givne Beskrivelser af Forholdet hos Myripristis JacohuSy 

 vilde en Undersøgelse af denne Art maaskee være lønnende. 



Lophotes Gepedianus Giorna. Som Kegel skulle Tra- 

 chypteroiderne (Trachypterus og Kegalecus) mangle SViOmme- 

 blære; men hos denne i Samlingerne sjeldne Dybvandsform fra 

 Middelhavet ikke alene findes den, men den synes endog at 

 have Charakteer af et Lydorgan, at dømme efter den af 

 Viviani foretagne Undersøgelse, som er meddeelt hos Cuvier 

 og Valenciennes (T. X. p. 412) : „Une vessie aérienne .... se 

 divisait en deux bras qui, traversant un faisceau de muscles, 

 se rattachaient a une autre vessie de méme nature, mais a 

 parois plus épaisses, qui se portaient en avant en se rétrécis- 

 sant jusque vers les branchies". — Om Dyrets Livsyttringer 

 er Intet bekjendt. 



Zeus Faber Linn. 



Efter Dufossé (2den Afh. p. 39—47) er Svømmeblæren 

 ved en svag ringformig Indsnøring deelt i to Afdelinger. Den 

 forreste, som er mere end tre Gange saa rummelig som den 

 bageste, har en tyk, fibrøs Yderhinde, med en tydelig udtalt 

 Deling i to Lag; den bageste Afdelings Yderhinde er overor- 

 dentlig elastisk, og er kun en Fortsættelse af det yderste Lag 

 af forreste Afdelings, medens det inderste Lag danner en svagt 

 fremspringende King paa Grændsen af Afdelingerne, som igjen 

 er beklædt med Inderhinden, hvorved den kommer til at springe 

 kjendeligt frem i Svømmeblærens Lumen. (Som man vil see, 

 minde disse Forhold deels om Diodon, deels om Trigla). Til- 

 lige er Inderhinden betydeligt tykkere i forreste end i bageste 

 Afdeling. Fortil er Svømmeblæren nøie befæstet ') til Bugvæg- 



*) Dette pleier ellers ikke at være Tilfældet hvor der kun findes 

 Muskler paa SvørameblæreD. 



