175 



Schwanzes, ist mit Muskelfasern bedeckt und hat einen groszen 

 Nerven am Sten Paar ; innwendig ist sie diirch eine Querwand 

 mit einem Loch in Cammern geschieden. So auch bei Ma- 

 crognathus armatus." Efter dette maa der her synes at fore- 

 ligge et Lydorgan. Taybrs Paalidelighed har jeg vel ikke 

 havt Lejlighed til at prøve, men i selve Skildringen, hvor kort 

 den end er, indeholdes der et Kriterium paa Undersøgelsens 

 Rigtighed, nemlig Angivelsen om, at den til [Musklerne paa] 

 Svømmeblæren gaaende Nerve stammer fra 8de Nervepar. Thi 

 Musklerne til eller paa Svømmeblæren modtage deres Nerver 

 fra Cerebrospinalnervesystemet, medens Organet ellers bliver 

 innerveret fra det symphatiske System ^) (og N. vagus). Noc^en 

 Lyd vides iøvrigt ikke at være iagttaget hos disse Fiske. 



En celledeelt Svømmeblære findes blandt de physoclyste 

 Fiske hos nogle Arter af Slægten ^m?rftmi)A?(5, nemlig hos H. 

 Brownii, H. Pleii, og H. Commersonii af de Former, der ere 

 undersøgte af Cuvier og Valenciennes (T. XIX), samt 

 hos H. filamentosus efter Poey (1. c. p. 298); fremdeles hos 

 Seriola dubia (ibid. p. 229) og Histiophoriis (Tetrapterus) al- 

 bidus (ibid. p. 240); cfr. Lutken: Ichthyographiske Bidrag. 

 IV. Om rundnæbbede Sværdfiske o. s. v. (Vidsk. Medd. f. d. 

 naturhist. Foren. Kbhvn. 1875, p. 20). Men ingen anden 

 Omstændighed er bekjendt, der tyder hen paa, at der hos 

 disse Former foreligger et Lydorgan i Svømmeblæren. 



Hippocampus brevirostris Cuv. 



Efter Dufossé (2den Afh. p. 28— 38) er Svømmeblæren 

 simpelt ægformet, uden indre Skillevægge eller Fremspring; 



') Ganske vist bar J. N. Czermak i en interssant lille Afhandling 

 (Vorlåofige Mitfheilung iiber die Schwimmblase von Esox lucius 

 — Zeitschr. f. wiss. Zool. Bd. 2. 1850. p. 121) opstillet den For- 

 modning, at de Nerver, som gaae til de glatte Muskelfibrer 

 i Gjeddens og visse Cypriners Svemmeblære, stamme fra Inter- 

 costalnerverne. 



