177 



NeropMs æquoreus Linn. 



For at faae at ^^de, om der mulig\iis forelaae en som 

 Lydorgan erkj endelig Svømmeblære hos en med Hippocampus 

 beslægtet Form, blev denne Art undersøgt. Organet er tem- 

 melig stort (12 Ctm. langt hos et Exemplar paa 44 Ctm. Længde), 

 men det indtager dog ikke hele Bughulens Længde, idet det 

 fortil begynder lidt foran et Punkt midtveis meUem Snude- 

 spidsen og Rygfinnens Forende. Fortil er det brat tilspidset, 

 bagtil derimod meget jevnt. Væggen er meget tynd og pellucid. 

 NoR-et over 3 Ctm. fra Svømmeblærens Forende findes en lodret 

 SkiUevæg, med en stor Aabning. Svømmeblæren er ikke nøie 

 forbunden med Bugvæggen eller nogen Deel af Muskulaturen. 

 Den kunde derfor ikke erkj endes som et Lydorgan. 



Mormyrus cyprinoldes ? Linn, 



Den nærmest teenformige Svømmeblære er lang (11 Ctm. 

 hos et Individ af 31 Ctm. Totallængde), men ikke synderlig 

 vid. Dens Væg er svagt rigid og mat h\id. Et Stykke langs 

 Bugens Midtlinie er den gjennemskinnende og lidt tyndere end 

 ellers; tværsover dette Stykke strække sig nogle faa (6) 

 uregelmæssigt ordnede, smalle, matte Striber, hvori Væggen er 

 meget rigid og tykkere, saa at den springer meget svagt frem 

 i Svømmeblærens Lumen ; men iøvrigt findes der ikke mere 

 end dette yderst svage Spor til en Deling af Svømmeblærens 

 Rum. Væggen bestaaer af to Hinder, der ere nølere forbundne 

 end vanligt er; i den yderste gaae de ikke særligt elastiske 

 Fibrer hovedsagelig paalangs, i den mægtigere Inderhinde 

 gaae Fibrerne væsentlig paatværs (ringformigt). I den omtalte 

 gjennemskinnende Stribe, hvor Hinderne ere endnu nøiere for- 

 I)undne end ellers, have Fibrerne et skraat Forløb i begfofe 

 Hinder og staae ikke heelt lodret paa hverandre. I den matte 

 Deel af Væggen er det Inderhindens paatværs gaaende Fibrer, 

 der blive tykkere og rigide. (Forholdet af Hindernes Bygning 

 er saaledes her et lignende, men det omvendte af, hvad 



William Sørenien : Lydorganer boB Fiske. 12 



