187 



at det skulde foregaae i Svømmeblæren, beroer simpelthen paa 

 en Formodning, der ikke er støttet paa Nogetsomhelst ellers ^) ; 

 paa samme Maade forholder det sig med de ogsaa af Wilder ^) 

 anstillede Iagttagelser over Amia. — (Senere har samme For- 

 fatter leveret en Analyse af den Luft, som Amia udstøder. 

 Dette er selvfølgelig ikke uden Interesse, skjøndt det neppe 

 kunde være Tvivl underkastet, at Luften maatte indeholde 

 Kulsyre. Men for Spørgsmaalet, om hvor den optagne Luft 

 respireres, er det fuldstændigt irrelevant). 



I den varme Aarstid [idetmindste] finder der efter 

 Jobert (1. c.) et livligt Luftaandedræt Sted hos 6'h(?/5 Gigas ; 

 han formoder, at Kespirationen foregaaer i den store, celle- 

 deelte Svømmeblære, som har en kort og vid Luftgang og er 

 forsynet med et rigt Haarkarnet; men Formodningen er iøvrigt 

 ikke støttet paa nogen Iagttagelse. Hos visse Arter af Slægten 

 Erythrinus (E. tæniatus og E. Brasiliensis) finder ogsaa et ret 

 livligt Luftaandedræt Sted, som J o b e r t ligeledes antager at fore- 

 gaae i Svømmeblæren, som „apparait, dans la partie antérieare 

 du compartiment postérieur, complétement rouge et gonflée de 

 sang. La partie ainsi injectée est d'une structure speciale 

 aréolaire bien connue". Og denne er den eneste Fisk, hvor 

 Formodningen om, at Svømmeblæren kan være Sædet for en 

 Eespiration, er støttet ved nogen physiologisk Iagttagelse: 

 „ . . . . cette vessie pleine d'air se ^ide et se remplit å 

 des intervalles réguliers, quand le Poisson est tranquille et 

 bien portant. La preuve, c'est que si, avec précaution, on 

 jette une ligatiire sur le conduit aérien, le Poisson fait des 

 efforts inouis pour respirer; il monte å la surface de l'eau, 

 s'agite, n'expire plus, et ne tarde pas å mourir. La blessure 

 qui est nécessaire å Fopération est de peu de gravité, et 

 n'entraine pas la mort, si le conduit aérien n'est pas oblitéré". 



Sveinmeblæren er forsynet med en rigelig Karforgrening; ved 

 den anatomiske Undersøgelse af Svemraeblæren, særlig med 

 Hensyn til dens Karforsyning, kom Hyrtl (Sitzungsber. der 

 math.-nat. C), d. k. Akad. d. AViss. in Wien. Bd. VIII. 1852. 

 p. 71) til det Resultat: „Das Blutgefiissnetz ist kein respira- 

 torisches", hvilket imidlertid ikke heller er afgjerende. 



