189 



snevre ^) Luftgang ikke, som hos Pattedyrene, \i\ kunne iværk- 

 sættes ved en Sugning, bevirke, at Luften fra Oesopliagus 

 (hvorfra Luftgangen udgaaer) vilde gaae videre ud i Tarm- 

 kanalen. Men dernæst vilde den stærke Elasticitet af Svømme- 

 blærens Væg-) baade i 1ste og 2den Afdeling sætte over- 

 ordentlig store Hindringer iveien for en Optagelse af Luft 

 gjennem den lange og snevre Luftgang. 



Men der er rigtignok visse Omstændigheder, som pege i 

 en heelt anden Ketning. I sin ovenfor citerede Afhandling 

 om „Gjællesnegien" hos Lutodeira opstiller Hyr ti (p. 7 i 

 Separataftrykket), paa Grund af Lighed i Bygningen af Gjælle- 



') See Cuvier og Valenciennes, Hist. nat. d. Poiss. T. XIX. Tb. 

 588, Fig. 1 a og 2. — Jobert omtaler ikke dens Beskaffenhed, 

 som dog indirekte fremgaaer af hans Ord om Svemmeblæren hos 

 Sudis Gigas: „... elle ne possede pas ce long conduit grele, qui 

 se trouve chez les autres Poissons". 



') Jobert omtaler kun Svømmeblærens Bygning med de ovenfor 

 citerede Ord. — Den fyldigste Beskrivelse af den findes hos 

 Cuvier og Valenciennes (Hist nat. d. Poiss. T. XIX. p. 485): 

 „ . . . sa [bageste Afdelings] tunique fibreuse est plus confondue 

 avec la tunique interne, et on y remarque quatre brides longi- 

 tudinales: une supérieure, une inférieure et deux latérales. Le 

 tiers antérieiir de cotte seconde vessie offre des parois celluleuses; 

 les cellules sont déterminées par des brides transversales nom- 

 breuses, serrées, paralléles entre elles, et perpendiculaires aux 

 grandes brides tangentes å la surface du cone. Ces brides elles- 

 mémes sont reunies par d'autres plus petites, excessivement plus 

 nombreuses et perpendiculaires aux transversales que nous venons 

 d'indiquer. Entre ces mailles on aper^oit de nombreuses lamelles 

 entrelacées, auxquelles est due la cellulosité des parois de la 

 vessie". Denne Beskrivelse og de dertil horende Afbildninger 

 (Tab. 588. Figg. 1 a og 1 b) frembyde mig ikke noget væsentligt 

 forskjelligt Billode fra de Svommeblærer, jeg har seet hos andre 

 Characiner, og da navnlig hos Pygocentrus, hvor jeg med Sikker- 

 hed veed, at Svømmeblæren er lydgivende, saa at den Tanke 

 ligger nær, at de forøvrigt svagt udviklede „Celler" i Svømme- 

 blæren have det samme Formaal som en Inddeling af Svømme- 

 blæren i Kamre eller Celler har hos Fiskene i Almindelighed: 

 at forøge dens lydfrembringende Evne. 



