38 Slägtet Gadus. 



mindre än ögats längddiameter, är ungef. af samma längd som 

 l:sta ryggfenan och af samma höjd som den 2:dra d:o, och har 

 17 till 19 (vanligen 18) strålar, som alla äro ledade och af 

 hvilka de 3:ne främste och den siste icke äro grenige. Dess 

 3:dje till 5:te strålar äro de längste, och den l:ste är mycket 

 kort, men de 2:ne siste dock kortast. — l:sta analfenan, som 

 börjar strax bakom anus och nästan vid midten af totallängden, 

 har ungef. samme form, längd och höjd som 2:dra ryggfenan, 

 samt 18 till 20 (vanligen 19) strålar, som alla äro ledade och 

 af hvilka de 3me främste och den siste icke äro grenige. — 

 2:dra analfenan är skild från den l:sta d:o genom ett afstånd 

 som är något mindre än ögats längddiameter, samt är kortare 

 än den och till form och längd lika med den 3:dje ryggfenan, 

 och har 15 till 18 (vanligen 17—18) strålar, som alla äro le- 

 dade och af hvilka de 3me främste och den siste icke äro gre- 

 nige. Den är något lägre än den l:sta d:o och dess 4:de — 7:de 

 strålar äro de längste. — Bröstfenorna äro temligen små och 

 icke på långt när räckande till anus, samt af en snedt ellip- 

 tisk eller ovalt elliptisk form. Hos de äldre innehålles deras 

 längd omkr. 2 7* till 22/3 ^>g^ och hos de yngre omkr, 2 ggr 

 i hufvudets längd. Deras strålar äro 19 till 21. — Bukfe- 

 norna, som äro af ungef. samma längd som bröstfenorna, och 

 äro fastade under strupen framoni dessas fästen, äro tillspetsade 

 derigenom att deras 2:dre stråle är något förlängd. De hafva 

 6 strålar, som alla äro ledade, men den l:ste och 2:dre äro 

 icke grenige, och desses spetsar äro frie. — Stjertfenan, som 

 stundom är tvärt afhuggen, eller hos äldre t. 0. m. litet konvex, 

 och stundom mycket grundt utringad, ehuru äfven då vid star- 

 kare utspärrniug tvär, har 23 fullständige och ofvan 12 och 

 nedan 10 ofullständige strålar, af hvilka senare de ytterste äro 

 mycket små och icke ledade. — De kroppen betäckande fjällen 

 äro små, rundade, ovala eller elliptiska cycloidfjäll, som till 

 någon del betäcka hvarandra med kanterne och sitta spånlikt 

 och äro något tätare stälda på stjertens sidor. Ytterst små 

 sådana förefiunas på en stor del af stjertfenan och emot basen 

 på främre delarne af de båda bakre ryggfenorna och af båda 

 analfenorna, men eljest sakna fenorna fjäll. — Sidolinien, som 

 framtill är smal och gråaktig och som i synnerhet baktill är 

 hvit, är fullständig och tydlig, och gör ungef. under midten af 

 2:dra ryggfenan en stundom svagare och stundom (i synnerhet 



