Esinarkske Ålbrosnieii. 15 



som här baktill begränsar den store öppningen mellan ögon- 

 hålorna. Den bakre delen af parasphenoidbenet har å undre 

 sidan bakåt något divergerande fåror, men är ej klufvet i bakre 

 änden. Plogbenet sträcker sig med sin bakre ände nästan till 

 ligonhålornas midt, och dess främre ände, som räcker något framom 

 tänderna, har formen af en afrundad långs midten undertill 

 urhålkad och såleiles dubbel knöl. Sidosilbenen, som äro fullt för- 

 benade, äro temligeu tunna, ofvan gropiga och framtill urhål- 

 kad e. öfre sil benet är väl förbenadt, framtill bredt och der 

 tvärt urhålkadt, och sträcker sig något litet längre fram än 

 plogbenet. Hjessbenen hafva vanligt läge, å yttre sidorna af 

 öfre nackbenet, och äro af medelmåttig storlek samt ofvan gropiga 

 och ojemna. Mellan dem och o. jjterotica är en temligen obe- 

 tydlig fördjupning. Pannbenen äro skilda (d. v. s. med per- 

 manent sutur dem emellan), och baktill utbredda, men starkt in- 

 knipna mellan ögonhålorna, der deras gemensamma minsta 

 bredd blott är 5 mill. å det anförda kraniet. Hvartdera har framtill 

 i den ofvan anförda midtelgropen en mindre långsgående grop. 

 Hyomaudibularbenet är af vanlig form, med 3:ne ledknappar, 

 af hvilka den främste är mest utbildad. Den bakersle, med 

 hvilken locket artikulerar, har ej något långt skaft och är rig- 

 tad nedåt och bakåt. O. symplecticum är upptill bredt och 

 nedtill tillspetsadt. Quadratbenet är af vanlig form, men tunnt 

 och till någon del genomsigtigt mellan dess tjocke balkar. Gom- 

 benet är smalt, med ett långt och snedt utåt och framåt rig- 

 tadt maxillärutskott och med en uppstående flik å öfre sidan. 

 Mesopterygoidbenet är helt smalt (nästan jemnsmalt) under 

 större delen af dess längd och endast något utbredt baktill, der 

 det är förenadt med quadratbenet och metapterygoidbenet, samt 

 tunnt och genomsigtigt. Pterygoidbenet är äfven smalt och 

 något bågböjdt. Metapterygoidbenet är af jemförelsevis ringa 

 storlek, af en nästan elliptisk form och med den största dimen- 

 sionen i vertikal rigtning. Mellankäksbeneu äro temligen korta, 

 utåt jemnt tillspetsade, och saknande flik å öfre sidan samt 

 försedda med 2:ne uppstigande utskott vid deras inre ände, af 

 hvilka det innersta, som är smalast, är ungef. dubbelt längre 

 än det andra, som är trubbigt, och å bakre sidan med en knöl- 

 lik förtjockning, De båda mellankäksbenens innerste utskott 

 konvergera och sammanstöta med deras spetsar. Öfverkäks- 

 benen äro nära dubbelt längre än mellankäksbeneu, och äro bakåt 



