2 Slutenblåsiiigar. 



af utveckling än de mjukfenige, för bvilket deras skelettbygg- 

 nad i allmänhet talar, så öfverensstämmer det med den all- 

 männe lagen för djurens geografiska utbredning, att taggfenin- 

 garne äro rikare på former i de varmare zonerna, och att de 

 mjukfenige äro jemförelsevis talrikare i de tempererade och kalla. 

 Vi indela den uti 2:ne kohorter, motsvarande i det när- 

 maste de tvenne af J. Muller (anf. st.) inom denna grupp upp- 

 tagna underordningarna, och med de af honom för dessa gifna 

 namnen. 



Kohorter: 



MALACOPTERTGn.futan luftgåiig 1. Anacanthini, J. Muller. 



Siiubläsan • • • .| 



[med luftgång 2. Physostomi, J. Muller. 



l:sta Kohorten ANACANTHINI, J. Mijller. 

 (Abhandl. d. Acad. d. Wiss zu Berlin 1844, pag. 199 & 202). 



Sluteublåsingar. 



Simblåsan, som stundom saknas, utan luftgång. Bitk- 

 fenorna, då de förefinnas.) merendels helägna under eller framom 

 bröstfenornas fästen. 



Här i fråga varande kohort omfattar i allmänhet ett mindre 

 antal arter än den följande, ehuru båda inom vår nordiska fauna 

 äro representerade af nästan lika många. Nästan alla äro 

 liafsfiskar, och blott ett ringa antal tillhör de färska vattnen 

 eller uppstiger ur hafvet mer eller mindre långt in uti dessa. 

 Af desse senare fiskar hafva en del ackommoderat sig i dessa 

 vatten och trifvas och fortplanta sig i dem, och några få till- 

 höra dem uteslutande. Någre få hospitera inuti ryggradslösa 

 hafsdjur, företrädesvis Holothurier. En del tillhöra de stora 

 djupen i oceanerue, och ganska månge äro migratoriske. De 

 förete en synnerligen stor vexling i kroppsformen; från den 

 ytterst smärte och långsträckte till den nästan cirkelrunde. 

 En del förekomma i stora massor och äro för fisket af stor 

 betydelse, och spela en vigtig rol i ekonomiskt afseende. De 

 oss tillhörande fiskarne af denna grupp bilda sju särskilda 

 familjer, öfver hvilka vi här lemna en synoptisk tabell. 



