56 Slä<^tet Gadus. 



spetsen framskjuter ett godt stycke framom främre änden af 

 underkäken. Midt åt hjessan och nacken är en långsgående 

 köl, från hvars främre del hufvudets öfre profil sluttar temligen 

 starkt nedåt till nosspetsen. Pannan är mellan ögonen plattad, 

 ocli dess minsta bredd derstädes är hos medelstora exemplar 

 mindre än ögats längddiameter. Nosens längd eller afståndet 

 mellan ögat och nosspetsen, som hos de äldre är större än hos 

 de yngre, är märkbart större än ögats längddiameter, och den 

 senare innehålles hos de förre ungef. 1 V2 och hos de senare 

 omkr. 1 V'4 ggr i den förra. Näsborrarne ligga nära intill hvar- 

 andra, den ene ofvan den andre, och närmare ögat än nosspet- 

 sen, och den öfre har vid undre kanten en liten skinnflik. 

 Munnen är ej så stor som hos torsken, utan medelmåttig, och 

 muuvinkeln är ungef. under midten af nosen och bakre änden 

 af öfverkäksbenet är framom ögats framkant. Under hakan är 

 en mycket liten skäggtöm, hvars längd knappt utgör mera än 

 1/g af ögats längddiameter. Ögonen äro stora och deras längd- 

 diameter innehålles omkr. 4 ggr i hufvudets längd. Den ge- 

 mensamme frie kant eller flik, som gälhinnorna bilda under 

 gälnäset, är smal. Tungan är obeväpnad och med främre 

 spetsen fri. Små fjäll förefinnas på locken, hjessan och pannan, 

 ända framom ögonen. — Tänderna äro något svagare utbildade 

 än hos torsken, men sitta liksom hos den kardlikt på mellau- 

 käksbenen och bilda ett par irreguliera rader på underkäken. 

 De i yttersta raden på mellankäksbenen äro större än de andra 

 derstädes, men dock smala och spensliga, nästan jemnsmala, 

 och alla äro böjda inåt. På underkäken äro båda radernas 

 tänder ungefär lika stora, och ej fullt så stora som de i den 

 yttersta raden på mellankäksbenen. De på plogbenet äro små 

 och sitta i ringa antal blott allra främst på detta ben, och 

 bilda icke något vinkelfoi-migt böjdt fält. Gombenen sakna tänder. 

 — l:sta ryggfenan, som har sin början öfver fästena för bröst- 

 fenorna och har formen af en likbent triangel, med den öfre 

 vinkeln skarpt tillspetsad, samt är högre än de andra ryggfe- 

 norna (höjden något litet större än afståndet mellan nosspetsen 

 och bakre orbitalkanten) har U till 16 (vanligen 14— 15) strå- 

 lar, som alla äro ledade och af hvilka den 2:dre är längst och 

 den 3:dje föga kortare. De 2:ne främste och de 3:ne bakerste 

 äro icke grenige. — 2.dra ryggfenan, som börjar öfver anus 

 och slutar öfver slutet af l:sta analfenan, och är nära dubbelt 



