58 Slägtet Gadus. 



Mycket små fjäll förekomma öfver större delen af stjertfenan 

 från basen utåt, och dylika förefinnas äfven näi;mare basen å 

 främre delarne af rygg- och analfenorna, samt vid basen af 

 främre sidan af bröstfenorna. — Sidolinien är mycket tydlig 

 både genom dess bredd och dess svarte färg. Öfver bröstfenan 

 bildar den en nästan omärklig båge och under slutet af 2:dra 

 ryggfenan en svag böjning nedåt, hvarefter den går rät till 

 midten af stjertfenans bas, — - Färgen: Hufvudet ofvan och 

 ryggen hos den lefvande fisken mörkt grågrönaktiga, med vio- 

 lett anstrykning, hvilken senare färg på de silfvergrå kropps- 

 sidorna öfvergår i en ljus kopparröd glänsande färgskiftning. 

 Buken och den undre sidan af hufvudet och stjerten äro mjölk- 

 hvita. Sidorna af hufvudet hafva ungef. samme färg som kropps- 

 sidorna. Midt under l:sta ryggfenan och vanligen under men 

 intill sidolinien är en stor svartaktig fläck. Sidoliuien är 

 svartaktig. Ryggfenorna och stjertfenan hafva samme grågrön- 

 aktige färg som ryggen, men äro mörkare, eller svartgråaktiga 

 emot spetsarne, och den l:sta ryggfenan har denne senare färg 

 äfven långs främre kanten. Bröstfenorna äro baktill gråaktiga 

 och framtill gråhvitaktiga, hvilken senare färg äfven analfenorna 

 hafva. Bukfenorna hvita, med svartprickig fenhinua. Iris silf- 

 verhvit, med svag messingsgul anstrykning och svartaktig skugg- 

 ning ofvan och under pupillen. Då den är död, saknar den den 

 violetta och kopparröda anstrykningen eller skiftningen, och har 

 ryggsidan blekt gråbrunaktig, med någon olivgrönaktig anstryk- 

 ning. Sidolinien är då mera mörkt svartaktig. 



Koljans fasta hraniwn är temligen olikt det af torsken, 

 derigenom att den långsgående höge kölen å öfre nackbenet och 

 de sammansmälta pannbenen är mycket högre; derigenom att 

 hjernskålen ofvan å hvardera. sidan af denne köl är något kull- 

 rig, med 2:ne små längsgående kölar; derigenom att de ledytor 

 å sidonackbenen, som artikulera med l:sta kotans främre led- 

 utskott, sitta i jemubredd med basilarbenets bakre kant och 

 icke framom den; derigenom att pannbenen mellan ögonhålorna 

 äro starkt urbugtade och der temligen smala, och slutligen der- 

 igenom att parasphenoidbeuet på midten undertill är köladt. 



Enligt benäget meddelande . af Konservator G. Kolthoff 

 förekommer ofta i Bohusläns mellersta skärgård, i en fjärd be- 

 nämnd Koljefjärden en puckelryggig eller rachitisk missbild- 

 ning af koljan, med sammansmältning af en del kotor och en 



