72 Slägtet Gadus. 



längden, och är hos de förre mindre än och hos de senare nä- 

 stan lika med största kroppshöjden. Nosens längd eller af- 

 ståndet mellan nosspetsen och ögat, hos dem, som icke ära 

 mycket nnge, innehålles omkr. 3 Vj gg'^' i hufvudets längd och 

 är ungef. lika med ögats längddiameter. Hos ett mycket imgt 

 ex. (från Medelhafvet), hvars totallängd är 147 mill. är huf- 

 vudets längd 34 mill., nosens längd 9 mill. och ögats längd- 

 diameter 11 mill., och nosens längd innehålles således hos det 

 nära 4 ggr i hufvudets d:o samt är mindre än ögats längddia- 

 meter. Pannan hos äldre är mellan ögonen något litet konvex 

 och å sidorna temligen starkt utringad, och dess minsta bredd 

 derstädes är något större än '/2 ^f ögats längddiameter. Öfver- 

 käken skjuter något men ej mycket framom den undre, och 

 munnen är temligen stor, så att munvinkeln ligger något bakom 

 främre kanten af ögat och bakre änden af öfverkäksbenet ungef. 

 under midten af detsamma. Under hakan är en större skägg- 

 töm, hvars längd är ungef. lika med ögats längddiameter. 

 Näsborrarne sitta tätt intill h varandra och mycket närmare 

 ögat än nosspetsen, så att afståndet mellan dem och den senare 

 är 3 — 4 ggr större än det mellan dem och det förra. Hvar- 

 dera har vid kanten en liten hudflik, och den bakre näsborren, 

 som sitter litet lägre än den främre, är större än denne. Ögo- 

 nen äro stora och deras läugddiameter innehålles omkr. 3 '/o' 

 ggr i hufvudets längd. Den af de båda gälhinnorna bildade 

 gemensamme frie hudfliken under gälnäset är bred, och gälhinnans 

 strålar äro 7 '). Små fjäll förefinuas på hjessan, pannan, öfre 

 sidan af nosen, kinderna, gällocken och underkäkens grenar. — 

 Tänderna sitta kardlikt på mellankäksbenen, och de i den ytter- 

 sta raden äro större än de andra, dock icke huggtänder. På 

 underkäken sitta de i 2:ne irreguliera rader, och af dessa äro 

 de i den inre raden störst. På främre änden af plogbenet bilda 

 de ett trubbvinkligt band af 2;ne irreguliera rader och äro små. 

 — l:sta ryggfenan börjar öfver bakre delen af bröstfenornas, 

 fästen och är tillspetsad samt högre men kortare än de andra 

 vertikala fenorna. Den har 12 till 14 (vanligen 12) strålar^ 

 af hvilka 2:dre och 3:dje äro längst och den siste mycket liten, 

 och blott den förste icke är grenig. — 2:dra ryggfenan, som 

 är väl skild från den l:sta och betydligt lägre än denna, har 



1) Vi hafva någon gång funnit 8 strålar i gälhinnan. 



