Sejen. 85 



Dess allmänna namn både i Sverige och Norge är Sej eller Gråsej\ 

 I Bohuslän kallas den stundom äfven Gråsida och Gråsik, och dess ungar 

 Nåller. I Norge kallas den stundom dessutom Storsej, och ungarne Kriil 

 Mört, Påle och Sejpale. allt efter som de äro stora till, och den l:sta be- 

 nämningen afser de minste. 



Beshr. Ehuru den icke blir fullt så stor som de störste 

 torskar, kan den dock ernå en betydlig storlek och är näst 

 torsken den största arten inom detta slägte. Dess totallängd 

 stiger ej sällan till 3 och till och med till 3 '/o fot, och den 

 väger då stundom öfver 1 lispund. Det största exemplar, som 

 CoLLETT sett, var taget vid Tromsö, och hade en längd af 1079 

 mill. eller 3 fot 6 tum, dec.m. Den har en kroppsform, som 

 mycket närmar sig till laxens och är mera proportionerlig än 

 de andra torskarternas. Den är hoptryckt spolforraig, med 

 störste tjockleken ungef. lika med V2 ^f största kroppshöjden, 

 och denna belägen något framom midten af totallängden, och 

 med kroppen äfven framtill temligen starkt afsmalnande. Största 

 kroppshöjden, som är belägen öfver auus och l:sta analfeuans 

 början, iunehålles, då buken ej är utspänd, omkring -4 V2 

 ggr i totallängden, och stjertens höjd strax framom stjertfenan 

 omkr. -^ ggr i största kroppshöjden. Afståndet mellan spetsen 

 af underkäken och anus innehålles något mera än 2 '/o ggi' i 

 totallängden, och anus är således belägen framom midten men 

 bakom den förste '/s af denna. Den ligger ungef. under början 

 af den bakerste • 3 af l:sta ryggfenan. — Hufvtidet är af en 

 medelmåttig storlek, ehuru temligen långt, och dess längd in- 

 nehålles något mera än 4 (4 Ve ^Va) ggi' i totallängden, samt 



är hos de äldre märkbart och hos de unge obetydligt större än 

 största kroppshöjden. Det är af en reguliert, ehuru något hop- 

 tryckt konisk form, och är, från sidan sedt, framtill temligen 

 starkt tillspetsadt, och, sedt ofvanifrån, derstädes trubbigt till- 

 spetsadt. Munnen är af medelmåttig storlek, med något upp- 

 stigande muuspringa och med munvinkeln framom och bakre 

 änden af öfverkäksbenet under ögats framkant. Underkäkens 

 spets framskjuter framom spetsen af öfverkäken, hos de äldre 

 betydligt och hos de unge obetydligt. Hos de yngre (ännu då 

 de äro 1 V2 fot långe) företinnes vid hakvinkeln en liten och 

 rudimentär skäggtöm, men hos de äldre saknas den helt och 

 hållet. På nosen, på underkäken och hufvudets sidor synas 

 en del spridda slemporer. Näsborrarne äro små, rundade och 



