112 Slägict Gadus. 



10. G.idiis poutassoii, Kisso. 



Kolmunnen. 



IJndcrliäl-en väf/ot länr/rr frnmslijutanäc än den of re d:o. 

 Tänderna på öfverkäkcn Jiihln 2:ne rer/uliera rader^ och de i 

 den yttre raden äro mycket större än de i den inre. HaÅcin 

 sriJcnnr skäf/gfiJm. Analöpjminf/en heläyen framom l:sta rygg- 

 fenan. Sidolinien rät och 2'nrallel med och temligen nära in- 

 till ryggkanten. S:dje ryggfenan längre än de föregående 

 d:o, och af ståndet mellan den och den 2:dra d:o mycket större 

 än den senare fenans längd. Stj ert fenan djnpt inskuren. 

 Svalget och den inre sidan af gällocken svarta hos de äldre. 



1 rf. 12— 1;5; 2 rf. 12— U; 3 rf. 22—25; 1 af. 3()— 41 ; 

 2 af. 24—27; brf. 21; bf. (5; stjf. 9— 10 + 25— 2(5 + 9— 10. 



Merlangiis poutassoii, Eisso: Hist. nat. dos i)iiiiciii. ))ro(Uicti(»ns de TEu- 



ropo inéii(li()iial(>, T III, pag. 227. - 1826')- 

 GadiiS (Mcrhiiuim) Potassoa, M. V. Döhen & .1. Korkn, S:K: Koiigl. Vet 

 Alva(1:s Handl. 1844, pag. 88. — 1846. 

 „ poiitdssoii, S. Nilsson: Slcaiul. Fauna, 4:(le del Fiskarna, pag. 

 556. — 1855. 

 Merldiujus allms, W. Yarkkm.; Hist. of Brit. Fisli. 3:rd edit. (Ilichard- 



son), vol. I, pag. 551. 1859. 

 Gadus 2)onfnssou, A. Guntiieh: Catal. df the Fishos in tlie Brit. ]\Ius. 

 vol. IV, pag. 338. — 1862. 

 „ „ B.. COLLRTT; Norges Fiske, pag. 110. — 1875. 



Boreogadus ,, A. W. Malm: G(Ueb:s och Bolmslis Fauna, pag 486. 



- 1877. 

 Merlangus „ E. Moreau: Hist. nat. des Poiss. do la Franco, T. III, 



pag. 245. - 1881. 

 Gadus ^ Francis Day. The Fishes of. Grcat. Britain & Ireland, 



Part. IV, pag. 292, ].l. 83, iig. 1. - 1882. 

 „ „ B'. COLLETT: Meddelelsor om Norge.s Fiske i Aareue 



1879—83: Nyt Magaz. for Naturvid. 29;de Bd. (aftr.) 

 pag. 82. — 1884. 

 Enligt L. Esmark^) benämnes den vid C;hristiania Kulnmnd, pä grund 

 af dess svarta svalg, och V. Duren & Koren anfiira, att den af fiskarena i 

 trakten af Bergen i Norge kallas Kuhnule. Dä den mycket sällan erhälles 

 i Bohusläns skärgärd, har den icke derstädes fatt något eget svenskt namn, 



]■) Vi hafva jemfört Norska exemplar med sådana från Mcdel- 

 hafvet vid Nizza, och funnit dom fullkomligt öf veren sstämmaudo med 

 hvarandra. 



2) Forh. ved de Skand. Naturforsk:s 4:de Mode i Christiauia 18i4, 

 pag. 230. 



