Birkelångan. 130 



Den är i allmäuhet en bottenfisk och lär troligtvis, med 

 undantag af leken, icke hälla sig i stim. De största förekomma 

 på betydligt djup. der sådant tinnes, på 80 — 150 famnars. Den 

 är en mycket glupsk roffisk och lefver för det mesta af fisk, 

 ehuru vi någon gäng i dess ventrikel funnit större kräftdjur. 

 P. Olsson') har en gång i den funnit lemningar af digererade 

 sjöstjernor. De sluka stundom ganska store fiskar, och en gång 

 hade man i England funnit i en långas ventrikel en lax, som 

 var 27 engelska tum lång, och K. Collett uppgifver, att man 

 i Norge en gång uti en långa påträflfat en temligen stor och 

 oskadad Chimcera monstrosa. Den slukar i synnerhet smärre 

 torskar samt diverse flundreartade fiskar. Den leker troligen på 

 samma sätt som torsken, och på grund af de underrättelser, 

 som Malm (anf. st.) erhållit af fiskare från Bohuslän, som fån- 

 gat längor pa Jäderens bank, samt de iakttagelser, som denne 

 författare sjelf gjort å en del längors äggsäckar, sannolikt långt 

 ute i öppna hafvet och under slutet af April, hela Maj och 

 början af Juni. De stora längorna fångas vanligen med så 

 kallad storbacka på 80—100 — 150 famnars djup, och detta 

 fiske är ofta ganska gifvande. Så uppgifver t. ex. G. v. Yhlen 

 uti månadsbladet Fiskaren för 1878, X:ris 5 & 6, pag. 101 , 

 att under nämnda års såsom medelmåttigt ansedda bankfiske, 

 på den så kallade Storeggens bank utanför sydvestra Norge, af 

 13 Svenska fiskefartyg fångades 41,02-J: "voger" långa. Den är 

 en smaklig fisk, och bringas i handeln dels såsom torkad (spir- 

 långa) och dels såsom saltad (kabiljå), och den kabiljå, som till- 

 redes af långa, anses bättre än den af torsk och betales högre. 

 Enligt ^RA^•cIs Day anser man den i England bäst såsom saltad. 



2. Molva byrkelfinge (Walbaum). 



Birkelångan. 



Pannans minsta bredd mellan ögonen myclet mindre än 

 ögonens vcrtikah diameter. Underkäken framskjider framom 

 nosspetsen. Stjertfenan tvärt a/rundad. Stjcrtcns höjd strax 

 framom stjertfenan innehålles omkr. 8 ggr i Jmfvndets längd. 

 Färgen på kroppen och hiifviidet hos de lävnxne of van och på 



1) Lunds Univ:s Ärsskr. Tom. VIII. (Aftr.) pag. 8. 



