Fjällbrosnien. 161 



vertikalt skiiformiga utskott är stort och vid öfre kanten något 

 liorisontelt utbredt och der otVan med en liten långsgående 

 köl, hvilken dock icke fortsattes framåt öfver benets horison- 

 telie, mellan hjessbenen liggande del, hvilken blott är något 

 knllrig. O. opisthoticum är stort och väl så stort som o. proo- 

 ticmn, och i främre kanten af detta senare är en djup och öppen 

 bugt, och alisphenoidbenet är litet, i hvilka alla förhållanden 

 detta kranie således öfvereusstämmer med torskens. A plog- 

 benet har främre änden ungef. samme pilformige form, som 

 hos torsken. Hyomandibularbenets öfre ände har båda led- 

 knapparne sammanflytande, men detta ben har en enklare form 

 än hos torsken, samt saknar det stora, tillspetsade och skiftbr- 

 miga utskottet vid nedre delen af basen af det utskott, med 

 h vilket locket artikulerar, och den fritt och starkt utstående 

 kant af benets yttre lamell, som hos torsken sträcker sig från 

 basen af detta utskott tvärs öfver benets yttre sida till dess 

 främre kant, är här endast "antydd af en låg och obetydlig 

 skarp kant, som går snedt framifrån och uppåt och bakåt till 

 det utskott, med hvilket locket artikulerar. Mellan detta se- 

 nare utskott och hyomandibularbenets öfre ände är en tunn 

 benlamell utbredd, upptagande hela den hos torsken der varande 

 bugteii. Af pterygopalatinapparatens ben utmärker sig gom- 

 benet derigenom att det är kortare, pterygoidbenet derigeuom 

 att det är längre och mesoptevygoidbenet derigenom att det är 

 både längre och bredare än hos torsken, samt med sin bakre 

 ände artikulerande med metapterygoidbenet. Detta sist nämnda 

 benet är äfveu bredare, så att dess bredd och höjd äro ungef 

 lika. Käkapparaternas ben likna torskens, med undantag deraf, 

 att de äro spensligare och något mera långsträckta. Det främsta 

 infraorbitalbenet, som är temligen smalt och långsträckt, har å 

 midten af öfre kanten ett stort utskott, som artikulerar med 

 sidosilbenet. O. nasale är kortare och bredare än hos torsken. 

 Gällocken likna dem hos torsken, men underlocket har den öfre 

 änden smalare och mera tillspetsad. — Kotornas antal är 50, 

 och af dessa äro 15 bålkotor. A den l:sta kotan är neuralbå- 

 gen sammanvuxen med kroppen, och neural taggen är fästad till 

 bakre änden af öfre nackbenets skiftbrmiga utskott samt är rät. 

 De bakre bålkotornas neuraltaggar och stjertkotornas både neu- 

 raltaggar och hiemaltaggar äro långe, smale och tillspetsade. 

 De 4 främsta bålkotorna sakna sidoutskott, och på den 5:te 



Lilljeborg, Fiskarne. U. 1 1 



