208 Slä2:tet Brosmius. 



l:sta kotiins neuralbäge är fast, och de 2:ue första kotorua 

 bära icke refben. — Posttemporalbenets gaffel är ej lång, och 

 dess nedre gren är knappt hälften så lång som dess öfre d:o. 

 Öfre n3'ckelbenet är smalt och nedtill tillspetsadt. Nyckelbenet 

 har ungef. samme form som hos torsken. Scapularfenestran är 

 liten, ehuru den till någon del äfven omslutas af korpbenet, 

 hvilket senare ben liknar torskens, och sträcker sig på långt 

 när icke till nedre änden af nyckelbenet. Postciavicularbenet 

 år enkelt och smalt och refbeuslikt, något bredare vid den inre 

 änden och fint tillspetsadt vid den yttre d:o. Bäckenbenen äro 

 små och korta, och deras framåt och inåt rigtade utskott är obe- 

 tydligt längre än det bakåt rigtade, och båda utskotten äro jem- 

 förelsevis korta. 



Lubben är vid Sveriges vestra kust en i allmänhet säll- 

 synt fisk, och den förekommer, så vidt kändt är, icke i sydli- 

 gaste delen af Kattegat och ännu mindre i Öresund och Öster- 

 sjön. Enligt så väl Skandinavisk Fauna som Göteborgs och 

 Bohusläns d:o är Göteborgs skärgård den sydligaste lokalen 

 för dess förekomst hos oss, och den är derstädes så sällsynt, 

 att Malm under 30 års tid endast erhöll 3:ne exemplar deri- 

 från, och denne författare har uppgifvit, att den derstädes blott 

 träffas på fast botten och 30 till 80 famnars djup. Samme för- 

 fattare uppgifver, att den äfven längre norr ut i Bohuslänske 

 skärgården, i Kostertjärden är sällsynt, men erhålles der af myc- 

 ket stora dimensioner. Att den i trakten af Strömstad är myc- 

 ket sällsynt, framgår deraf, att den icke blifvit upptagen uti 

 den förteckning öfver ryggradsdjuren i trakten af nämnda stad, 

 som blifvit utgifven af C. Cederström. Äfven Euphkasén (anf. 

 st.) uppgifver den såsom sällsynt i Bohusläns skärgård, och C. 

 U. Ekström^) säger, att den der är mindre allmän. Konserva- 

 tor G. KoLTHOFF, som en längre tid varit bosatt i nämnde skär- 

 gård, har benäget meddelat oss, att den under vintern icke så 

 sällan fångas långt ute i hafvet utanför denne skärgård samt 

 på större djup, och är af fiskarena allmänt känd under namnet 

 Lubb. — Enligt Collett förekommer lubben sparsamt i närhe- 

 ten af Norges södra hafskust, och är knappast normalt före- 

 kommande i Christianiafjorden, der den kan anses såsom myc- 



1) Göteb;s K. Vetensk:s och Vitterh:s Samli;s Handl. nj- tidsf. l:sta 

 haft. 1). 39. 



