Rhodichthys reofina. 239 



Bhodichtkys regina, Collett -. Den Norske XorJliavs-EspeJition 1876— 1878, 

 Zoologi, Fiske, pag. 154. pl. V, fig. 37—39. - 1880. 



Det enda erhållna och kända exemplaret är en hane, och har en to- 

 tallängd af 297 niill. eller ungef. en fot. Sannolikt blir den större. Största 

 kroppshöjden, vid ryggfenans början, innehålles é^s ggi" och hufvudets 

 längd 4 ggr i totallängden. Kroppen är baktill starkt afsmalnande, och 

 stjertens höjd strax framom stjertfenan utgcir blott omkr. '/le ^f största 

 kroppshöjden. Störste tjockleken, öfver locken, utgör ungef. ^|^ af största 

 kroppshöjden, men bakom hufvudet är kroppen strax starkt hoptryckt och 

 är detta bakat allt mer och mer, så att den bakre delen af stjerten är 

 helt tunn. Anus är belägen så långt fram. att afståndet mellan den och 

 nosspetsen är kortare än hufvudets längd och utgör blott omkr. ^ '^ af denna. 

 Huden är tunn och pä det i sprit förvarade exemplaret lös, men den satt 

 fast på kroppen, strax fisken kom upp ur vattnet. — Hufvudet är stort, 

 tjockt (-ch bredt, men baktill betydligt högre än bredt, och med bred och 

 afrundad nos. Nosspetsen räcker något framom öfverkäken och denne se- 

 nare räcker betydligt framom underkäken. Pannan och nacken äro starkt 

 konvexa och nosen är något nedtryckt. Munnen är stor och niunvinkeln 

 är bakom ögat. Näsborrarne äro långt åtskilde, och den bakre är beliigen 

 en ögondiameter framom ögat, och den främre midt emellan den bakre 

 d:o och nosspetsen. Ögonen äro temligen små, och deras diameter inne- 

 hålles omkr. 7 ggr i hufvudets längd, och pannans minsta bredd mellan 

 ögonen är nära tre ggr större än nämnde diameter. Locket och under- 

 locket bilda baktill en trubbigt tillspetsad flik. Långs hvardera under- 

 käkshalfvan är en rad af 4 stora slemporer, och på hvardera sidan af öfver- 

 käken är en sådan af 3:ne dylika. — Rygcjfenon börjar öfver lockets och un- 

 derlockets bakre flik och sammanhänger baktill ined basen af stjertfenan. Den 

 är af medelmåttig höjd, låg fram- ocli baktill och högst ungef. på midten, 

 der dess höjd är lika med öfverkäkens halfva längd. Dess strålar äro 60, 

 hvilka alla äro ledade. — Änalfenan, som^ ej börjar förr än nästan en half 

 hufvudlängd bakom anus och på ett afstånd från nosspetsen som utgör ','3 

 af totallängden, är ungef af samme form och höjd som ryggfenau, men är 

 något kortare än den, och sammanhänger liksom den med stjertfenans bas. 

 Den har 57 strålar. — Bröstfenorna äro temligen stora (deras längd något 

 större än '/^ af hufvudets d:o) och aflångt ovala, med snedt afrundad spets. 

 Deras strålar äro 11 till 12 — Bukfenorna äro fastade vid skuldergördeln 

 under strupen ett godt stycke framom bröstfenornas fästen, och bestå hvar- 

 dera af en tjock af hud omsluten tråd, som på midten är delad i 2;ne grenar, 

 af hvilka den ene är längre än den andre. De förete till det yttre ganska 

 stor likhet med bukfenorna hos si. Phycis, och äro långa, så att deras 

 längd är ungef. lika med ' 3 af fiskens totallängd. — Stjertfenan är smal 

 och långsträckt och obetydligt tillspetsad, eller i bakre kanten konvex. 

 Dess längd innehålles ungef. 2 '/2 ggi" ' hufvudets d:o, och den har 10 fine 

 och icke grenige strålar. — Färgen var öfver allt mörkt köttröd, här 

 och der något ljusare. Gälhinnan var intensivt karmosinröd, och iris blå- 

 svart 



