Fabricius" Längstjert. 249 



Det fasta kraniets öfre profil är något bågböjd. Hyomandibular- 

 benets båda öfre ledknappar äro sammansmälta, och detta bea 

 har å yttre sidan eu tunn och ej synnerligen bred lamell, som 

 från den främre ledknappen sträcker sig ned till nära benets 

 nedre ände. Dess bakre undre ledknapp, med hvilken locket 

 artikulerar, har en kort och bred hals och sitter långt nere^ 

 samt är rigtad nedåt och bakåt. Os. symplecticum är upptill 

 starkt utbredt. Quadratbeuet är jemförelsevis litet och ej syn- 

 nerligen starkt, men för öfrigt af vanlig form. Gombenet är 

 starkt, kort, bredt och å yttre och öfre sidorna konvext samt 

 baktill tvärt afhugget, och olikt det hos torsken, ehuru des* 

 undre kant är något nedskjutande och skarp, liksom hos honom. 

 Dess maxillärutskott är smalt och temligen långt. Mesoptery- 

 goidbeuet är af en bredt oval form, baktill bredast, och mycket 

 bredare än hos torsken, samt baktill sammanstötande med me- 

 tapterygoidbenet. Pterygoidbenet är temligen kort, nästan jemn- 

 bredt och baktill, der det är fästadt vid quadratbeuet, icke 

 starkt böjdt. Metapterygoidbenet är stort och halfmånformigt. 

 Mellankäksbenen äro korta och tjocka. Längden af deras kropp 

 är mindre än höjden af deras främsta utskott {processus na- 

 salis, C. J. Sundevall), hvilket har en betydlig längd och an- 

 tyder en större protractilitet hos dessa ben. Med detta utskott 

 är det bakre och bredare men kortare utskottet, som artiku- 

 lerar med öfverkäksbenet, vid basen sammansmält. Mellan- 

 käksbenen äro vid den bakre änden trubbiga och höga, deri- 

 genom att de här a öfre sidan hafva ett afrundadt utskott, som 

 mycket liknar det, hvilket dei'städes förefinnes hos torsken, men 

 är kortare. Öfverkäksbenet, som är mera än dubbelt längre 

 än mellankäksbenet, är dock jemförelsevis kortare än torskens^ 

 samt vid den främre änden tjockare och med större utskott» 

 men dess bakre, snedt afskurue och något bredare ände liknar 

 i det närmaste den samme å torskens d:o. Underkäken liknar 

 något torskens, men är något svagare och kortare, ä yttre sidan 

 med en skarp köl, under hvilken är en djup, långsgående slem- 

 grop, och med angularbenet baktill snedt afskuret. Ossa na- 

 salia & infraorbitalia äro särdeles egendomliga. De förra ära 

 mycket stora (deras längd 47 mill. och deras gemensamma 

 bredd framtill 35 mill. och baktill 25 mill.), långs inre och 

 främre kanterne förenade, och bildande kraniets längst fram- 

 stående spets. De äro baktill, der de stöta intill och äro fastade 



