250 Slägtet Macrurus. 



vid pannbenen och sidosilbeneu, tvärt afhuggna, och långs öfre 

 sidan djupt urhålkade, så att hvartderas yttre kant är upp- 

 stående och något utåt böjd, och bådas förenade inre kanter 

 bilda en hög och rät gemensara köl. Hvartderas sidokant slu- 

 tar i ett något utbred t, framåt och något litet utåt rigtadt ut- 

 skott,, och den gemensamme raidtelkölen slutar i en fyrkantig 

 och trubbig spets, som framskjuter något mera än sidokanternes 

 utskott. Kraniets uosspets utgöres således af 3:ne skilde spetsar 

 eller framstående utskott, alla 8 bildade af nasalbenen, som 

 framtill och undertill äro fastade vid mellankäksbenens upp- 

 stigande inre eller främre utskott, vid öfverkäksbenen och hvart- 

 dera främsta infraorbitalbenet'). De senare eller infraorbital- 

 benen äro äfvenledes starkt utbildade och utgöra en fullständig 

 och sammanhängande kedja, som under- och baktill omsluter 

 ögonhålan, och hvars 3:dje och 4:de ben äro fastade vid en ut- 

 stående kant å förlockets yttre sida, så att denne tillplattade 

 och något ruggige kant efter en mellanliggande lucka bildar 

 en fortsättning af den af iufraorbitalbeuens hvälfde och å yttre 

 sidan ruggige kant bildade ryggen undei- ögat. A alla infra- 

 orbitalbenen är uemligen å yttre sidan en långsgående stor och 

 vid slemkanal, som upptill eller framtill är till en del omslu- 

 ten af ett af nämnda ben bildadt hvalf. Infraorbitalbenens 

 antal är G, och af dessa äro de 4 första ungef. lika bi-eda och 

 bredast, och de 2:ne bakerste, som omsluta ögonhålan baktill, 

 smalast och till en del ganska siiiala. Det l:sta är såsom van- 

 ligt störst, framtill något bredare och äfven der å yttre sidan 

 urhålkadt, och med ett något framskjutande, hoptryckt och un- 

 dertill urhålkadt utskott fästadt vid nasalbenet och öfverkäks- 

 benet. A öfre sidan har det ett stort utskott, h varmed det är 

 fästadt vid sidosilbenet. 3:dje och 4:de infraorbitalbenen äro 

 helt korta, och det 5:te är långt och upptill afsmalnande. Loc- 

 ket är temligen litet, nästan triangulärt, med det bakre hörnet 

 trubbspetsigt, det nedre d:o längst utdraget och den bakre 

 kanten urbugtad. Underlocket, som är betäckt af locket och 

 förlocket, är af en elliptisk, något böjd och upptill starkt af- 

 smalnande och tillspetsad form. Mellanlocket är aflångt, nästan 

 jemnbredt och å öfre kanten baktill med ett uppstående utskott. 



1) O. nasalia hafva af GuNTHER (Catal. of the Fish. in the Brit. 

 Mus. vol. IV, pag. 394) blifvit förvexlade med ethmoidbeuet. 



