Skolästen. 259 



under bröstfenornas fästen. Fjällen äro af medelmåttig stor- 

 lek, tagyiga eller och släta '). 



Under detta slägte hafva 14 till 15 arter från alla haf 

 blifvit upptagna. De äro, liksom de af föregående slägte, djup- 

 vattensfiskar och förekomma i allmänhet på 100 till öfver 2000 

 famnars djup. En art tillhör vår och Norra Europas fauna. 



1. CoryphaBUoides rupestris, Gunnerus. 



Skolästen. 



l:sta ryggfenans l:ste stråle'^) har främre kanten hop- 

 tryckt och nästan ända från basen väpnad med kippat rigtade 

 taggar. Fjällen å diras frie del tätt taggiga, men idan köl. 

 6 — 9 rader fjäll mellan lista ryggfenan och sidolinien. Änus 

 långt framom början af 2:dra ryggfenan. 



1 rf. 11; 2 rf. 152—170; af. 149—190; brf. 19—21; bf. 8. 

 Conjphicnoides rupestris. Gunnkrus: Efterretning om Berglaxen etc; Det 



Trondhiemske Selskabs Skrifter, 3:Jie Deel, pag. 



50-58, tab. III, fig. 1. - 1765. 

 Coryphcena „ O. F. Muller: Zoologiae DaaicEe Prodronius, pag. 



43. - 1776. 

 Macrourus Stroemii, I. Reinhardt, s:r: Overs. över det K. Danske 



Vid. Selsk:s Forh. i Aarene 1828-29; i Danske 



Vid. Selsk:s naturvid. og mathem. Afh. 5:te Deel, 



pag. XVIII-XIX. - 1832. 

 Lepidole2)rus Norvegicus, S. Nilsson: Prodromus Ichthyol. Scandin. pag. 



51. - 1832 

 Macrourus Strömii, C. J. Sundevall : Om de två Nordiska arterna 



af fiskslägtet Macrourus etc; K. Vet. Akad:sHandL 



för är 1840. pag. 11. — 1842. 

 Macrurus „ H. Kröyer: Voyages en Scandin. en Lapp. etc. 



par Gaimard, Atlas. T. IV, Zoologie, Poiss. pl. 



11. — 1845. 

 Mucrourus Norvegicus, S. Nilsson: Skand. Fauna, 4;de del. Fiskarna, 



pag. 600. — 1855. 



1) Den generiska skiljaktigheten mellan detta och föregående slägte- 

 är jemförelsevis obetydlig, såsom Collett redan anmärkt, och båda kunde; 

 med fog förenas till ett slägte, i hvilket fall namnet Macrurus finge vika 

 för det af Coryplmnoides. men då de vanligtvis pä senare tiden blifvit be- 

 traktade såsom skiljaktiga, hafva vi icke velat giira en sådan förening. 



2) Utan inberäkning af den främste rudimentära strålen. 



