268 Slä^t*"' forypliifiioides. 



vid sin främre äude upptill tuunt och högt, och har en för 

 desse fiskar utmärkande form. Plogbenet liknar äfvenledes det 

 hos nämnda art, och så är äfven förhållandet med sidosilbenen 

 och öfre silbenet. Hjessbenen äro nästan helt och hållet be- 

 täckta af de omgifvande benen, hvilkas yttre lamell till en del 

 är nästan hinnartad, och de äro derför föga synliga. Pannbenen 

 äro stora, breda, öfver ögonhålorna hvälfda och tunna samt helt 

 och hållet sammansmälta lued hvarandra och utan fontanell. 

 Såsom redan är anfördt, har hvartdera ofvan och baktill en hög 

 köl, som till en del är mycket tunn, ncli framtill utsänder en 

 hinnartad förlängning, hvilken sammanhänger med ett å öfre 

 sidan af pannbenets orbitalhvalf varande uppstående utskott. 

 Pannbenens minsta gemensamma bredd mellan ögonhålorna är 

 ungef. lika med deras längd samt jemförelsevis mycket större 

 än den hos Macrurus fahricii. Långs den försvunne suturen 

 dem emellan är, såsom redan är anfördt, en köl, som framtill 

 höjer sig och der stundom har 2me skilda, uppåt divergerande 

 lameller, som hvardera har ett utstående utskott. Pannbenens 

 främre till silbenen och de stora nasalbenen stötande ändar äro 

 brede och tvärt afhuggne. Suspensoriets ben likna ungefär dem 

 hos Macrurus fahricU^ och så göra äfven pterygupalatinappa- 

 ratens d:o, ehuru gombenet baktill är snedt afhugget, och mesop- 

 terygoidbenet är smalare samt elliptiskt-ovalt, men baktill och 

 nedtill berörande metapterygoidbenet, som liknar det samma 

 hos den nämnda arten. Mellankäksbenen äro längre än hos 

 den, med kroppen längre än deras främre uppstigande utskott 

 (nasalutskott) samt mera än hälften så lång som öfverkäks- 

 benet. A öfre sidan af kroppen, ett stycke framom dennes 

 bakre tillspetsade ände, är ett stort, hoptryckt och triangulärt 

 utskott eller flik, motsvarande det, som finnes vid kroppens 

 bakre ände hos nämnda art. <_)fverkäksbenen och underkäken 

 likna dem hos den samma. Ossa nasaVia & Infraorhitalia äro 

 äfvenledes i hufvudsaken bildade på samma sätt som hos den, 

 och förete ingen grund till generisk åtskilnad, ehuru någon 

 skiljaktighet förefinnes. De förra äro kortare och bredare, så 

 att deras gemensamma största bredd, som är belägen baktill, 

 är ungef. lika med deras längd. De äro mera intimt samman- 

 vuxna med hvarandra, så att suturen dem emellan är otydlig 

 och de tyckas bilda ett enda ben, som dock både baktill och 

 undertill är tydligen skildt från silbenen. De äro ofvan långs 



