278 Flundrefiskar. 



silhencn och öfre silhenct, och det andra ögat är iclic hcUujti 

 i nciyon egentlig ögoi/Jiåla. Denna det ena ögats öfvergång 

 står i förbindelse med en vriclning af den främre delen of 

 kraniet, som derför der är osymmctrislä. Tänderna äro vcxlande. 

 Enlång ryggfenn och en d:o analfena sand vanligen distinkt stjert- 

 fena. Bröstfenorna belägna högt uppe, och stnndoin saknade. 

 BitJifenorna fastade under bröstfenorna samt med fiere strålar, 

 och stundom saknade. I allmänliet är kroppen fjällbetäckt och 

 försedd med fullständig sidolinie, som dock någon gång sak- 

 nas. Gälarne 4 par, och falske gälar förefinnas. Simbläsa 

 saknas i allmänhet^). Bukhålan är kort, men sträcker sig 

 dock bakom anus, och är baktill begränsad af ett egendomligt 

 formadf, transformeradt interspinalben. Apjptcndices pyloricce 

 äro korta och få (2 - 7). 



Omkring 40 slägten och -lUO arter tillhöra denna mycket 

 naturliga familj, och representanter för den samma förekomma 

 i alla haf, och några fä arter uppstiga från hafvet i färskt vatten. 

 De äro i allmänhet bottenfiskar, och, på grund af deras starkt 

 hopti-yckte och höge kroppsform och saknad af simblåsa, samt 

 den jemförelsevis ringa utvecklingen af deras pariga fenor, hafva 

 de icke föi-måga att hålhi kroppen i vertikal ställning, eller 

 med ryggen uppåt och buken nedåt, såsom andre fiskar, utan 

 hvila eller röra sig med den ena (vare sig högra eller venstra) 

 sidan nedåt, och denna sida är i allmänhet ofärgad och saknar 

 öga, samt kallas derför vanligtvis blindsida. Till följd deraf 

 kunna de trycka sig tätt till hafsbottnen, eller t. o. ip. mer 

 eller mindre gräfva sig ned i denne, och då färgen pä deras 

 uppåtvända kroppssida ofta mer eller mindre liknar bottnens 

 d:o, så kunna de därigenom så mycket bättre dölja sig för sine 

 fiender eller lura på sitt rof. Ögonen äro särdeles rörliga, och 

 öfre ögat har nedtill och nedra ögat har upptill en mer eller, 

 mindre utbildad betäckande hud, som gör tjenst såsom ögon- 

 lock. Deras öfra, färgade-) i^ida — "ögousidan" — äi- i all- 

 mänhet mera muskulös än den undra. De undergå under sin 



1) Enligt A. Agassiz finnes siniblasa hos en af de Nordamerikanska 

 Ifundrorna; Proceed. of the Anier. Acad of. Arts and Sciences, vol. XIV, 

 N:o 8, VI, p. 11. 



2) Under senare tiden gjorda iakttagelser tyckas ådagalägga, att den 

 öfra sidans färg uppkommit genom ljusets inflytande i)a nervsystemet, och 

 till väsendtlig del genom ögonens medverkan. 



